xmlpilskalni

Kaķkalns jeb Pļaviņu pilskalns
Pļaviņu pilskalns, saukts par Kaķkalnu, atrodas Aizkraukles raj. Klintaines pagastā, ap 1 km uz Z no Pļaviņām, starp Kaķkalnu un Ziemeļnieku mājām, pie liela autostrāžu riņķveida krustojuma (Pļaviņas-Ērgļi un Rīga-Daugavpils). Pirmās ziņas par pilskalnu 1990. gadā sniedza G.Skutāns; pieminekli plašāk 1990. gadā aprakstīja J Urtāns.

Lokstenes pilskalns

Drusku pilskalns
„Pilskalns" Veclaicenes pag. Valkas apr. valsts zemē, 1 klm. rietumos Komētu muižai (Schreibershof), 4 klm. ziemeļos Apei. Pilskalnam pakājē ir neliels ezeriņš, saukts par Pilskalna ezeru, kas savienots ar Drusku ezeriem.

Vecsātu (Ķīšu) pilskalns
Divi kilometri ziemeļ - austrumos Vecsātu muižai, Abavas lankas malā pie pašām Ķīšu mājām atrodas pilskalns, saukts arī par Brīguļu pilskalnu. Brīgulis, Ķīsis, Muižnieks un vel dažas apkārtējās mājas piederējušas brīvzemniekiem uz lēņu tiesībām . 1 kilometru austrumos pilskalnam ir mājas, sauktas „Piltenes“. Nosaukums stāv sakaros ar Pilskalnu pie Ķīšu mājām; jo apkārtnē cita pilskalna nav.

Kuldīgas (Veckuldīgas) pilskalns
Kuldīgas „Pilskalns“ ir lielākais kuršu zemes apcietinājums. Šai vārdā sauktā vietā atrodās 2,6 kilometri ziemeļos no tagadējās Kuldīgas pilsētas. Pilskalns atrodas Ventas kreisajā krastā, tai vietā, kur Veckuldīgas upītes grīva. Pilskalns piederējis Veckuldīgas muižai, bet tagad piedalīts pilsētai. Pilskalnā nokļūst no Kuldīgas uz Veckuldīgu ejot un šaipus muižai nogriezties pa labi.

Puzes (Puses) pilskalns
Puses muiža ar tai blakus esošo Pusenieku novadu ir itkā sala apkārtējo purvu un mēžu vidū. Zeme šeit noderīga zemkopībai un jau senlaikus mūsu senči izraudzījušies šo apvidu savam miteklim. To liecina nelielais „Pilskalns“, kas atrodas 1 kilometru Dienv-Riet. no tagadē­jās Puses muižas. Viņš ierīkots uz kāda zemes raga, kas iestiepjas slapjā pļavā.

Ugāles pilskalns
Ugāles pilskalns atrodas vienu kilometru ziemeļos Ugāles muižai, pa kreisi ceļam, kas ved uz Puseniekiem un Pusi. Apkārtne mežaina, purvaina un maz apdzīvota. Pilskalns nav augstāks par apkārtējo līdzenum un ierīkots uz zemesraga, kas radies starp divām strautiņu gravām.

Pāces pilskalns
Aizsprostojot Pāces upi, ir radies sudmalu ezers, kas stiepjas virzienā 110 ziern. uz dienvidiem gandrīz 3 kilometri. Šaī ezerā ir divas salas, pie kam tā, kas atrodas ezera ziemeļa galā, saucas par ,,Pilskalnu.“ Salas virspuse stāv virs ezera līmeņa ne daudz augstāk par 2 metriem.

Dundagas pilskalns
Beidzot tika izteiktas domas, ka Dundagas mūra pils būšot celta uz tās pašas vietas, kur agrāk stāvējusi pirmatnējā koka pils (Konv. vārdn. 719. lapp.). Tomēr vēlreiz šo viduci pārmeklējot, izrādījās, ka vecā pils stāvējusi iepretīm tagadējai Dundagas pilij, ezera otra krastā. Tur atrodas starp ezeru un avotainu gravu kāds zemes rags, kurš 50 metru tālāk atgriests no apkārtēja līdzenuma ar grāvi un uzbedumu.

Puiškalna pilskalns
Puiškalns - pilskalns atrodas Dundagas pagastā, ap 3 km austrumos bij. Kaļķu muižai, 500 m ziemeļos Īvnieku mājām. Jau 1809.gadā ceļojuma piezīmēs pa Kurzemi to aprakstījis barons Ulrihs fon Šlipenbahs. Šajā laikā kalna plakumā atradies vidēji liels akmens, kas pēc formas līdzinājies cilvēkam. Pie tā vietējie iedzīvotāji esot upurējuši.

Bašķiņkalns
Nogale ir muiža ar novadu Talsu apriņķī, Ārlavas draudze. Tā atrodas 15 kilometri no jūrmalas un 17 kil. no Talsiem. 3 kilometrus no Nogales muižas uz ziem. rietum. atrodas augsta vietā kalns, saukts „Bašķinkalns.“ Tas ir augstākā vieta apkārtnē un krievu topogrāfiskās kārtēs atzīmēts kā trigonometrisks punkts, kas stāv 31,28 saženi virs jūras līmeņa. Bašķinkalns sastāv no grants, tāpat kā pārējie apkārtnes nelīdzenumi.

Talsu pilskalns
Talsu „Klosterkalns“ , kas atrodas pilsētas ziem.-rietumu pusē, ezera malā, ir tipisks pilskalns. Kalna plakumam pari no ziem. uz dienv. 55 m., tikpat arī no austr. uz rietumiem. Viņa ierīkošanai izmantota šaura kalnmugura, kurai ar terašu palīdzību izveidotas stāvās kraujas. Klosterkalna dienvidus galā uzmests tradicionelais uzbedums, kurš, domajams, pilskalnos noderējis ieejas sargāšanai.

Mežītes pilskalns
Starp Talsiem, Nurmuižu, Lībagiem un Strazdi atrodas mežs, saukts par Andumes mežu. Mežs aizņem kalnainu, bet auglīgu apvidu. Andumes meža vidū nelielā klajumā pie Strautu mazmājiņas paceļas teiksmains pilskalns. Viņš atrodas 1 kilometru ziemeļos esošās Mežītu māju robežās un iesaukts par Mežītu pilskalnu.

Rendas pilskalns
Pilskalns atrodas 1/2 kilometru ziemeļos no Lielrendas mācītājmuižas, Valdātu māju zemē, Abavas kreisajā krastā. Neraugoties uz to, ka Abavai šaī vietā ir augsti un stāvi krasti, pilskalns tomēr novietots zemā vietā un svešiniekam grūti ieraugams. Pilskalna ierīkošanai izmantota dabīga vieta, kas radusies Mazupei Abavā krītot.

Dzegužu pilskalns
2 1/2 kilometri uz rietumiem no Strazdes baznīcas labā pusē ceļam, kas ved uz Jauno muižu, atrodas vieta, dēvēta „Pilskalns“. To sauc ari par Dzegužu kalnu, jo atrodas minēto māju robežās. Dzegužu mājas atrodas puskilometru dienvidos pilskalnam .

Valgales pilskalns
Valgales pilskalns atrodas skaistā vietā 1 kilom. dienvidos Abavas upei. Šai vietai Abavai un viņas pietekām stāvi augsti krasti, kuri viegli ir lietojami apcietinājumu ierīkošanai.

Sabiles pilskalns
Sabile ir pilsētiņa Talsu apriņķī, Abavas labajā krastā, 12 kilometru no Stendes, tuvā­kās dzelzsceļa piestātnes. Pilsētiņa apmetusies auglīgajā Abavas ielejā, kurai šeit augsti krasti. Pilsētas austrumos jau notālēm redzams kāds augsts uzkalns, kuru dēvē ,,pilskalnu” . Šis pilskalns ir apkārtnes augstākā vieta ar krāšņām izredzēm uz Abavas leju.

Kandavas pilskalns
Kandavas pilsētas ziemeļu galā, kreisā pusē Tukuma ceļam, redzams cilvēka rokām apdarināts kalns, saukts .,Baznīckalns‘‘, jo tas līdzinājoties baznīcai. Uzbedums, kas atrodas šā kalna ziemeļpusē, patiesi var atgādināt torni. Kalna malas ir vienlīdz stāvas visās pusēs un labi uzglabājušās, tikai dienvidus pusē izrakts uzbraucams ceļš, jo kalna virsus tiek arts. Pirmatnējā uzeja tomēr bijusi uzbeduma austrumgalā.

Pūres pilskalns
Pūres pilskalns (arī Mūļu kalns, Muļkalns) atrodas Tukuma novadā, Pūres pagastā, netālu no Pūres ciema. Pilskalns ir stāvs, iegarens aptuveni 10 metrus augsts kalns, kas atrodas apmēram 1,2 km uz austrumiem no Pūres baznīcas, 200 m uz ziemeļiem no Rīgas-Ventspils dzelzceļa.

Čāpuļu pilskalns
Pa labi ceļmalā ejot no Kandavas uz Sabili, starp Cikantu krogu (nosaukts krodzinieka vārdā) un Capaļu mājām atrodas kalns, kuru tauta dēvē „pilskalns“. Šim pilskalnam nav parastā plakuma un viņa stāvās malas nav cilvēka roku apdarinātas. Tas ir zemes rags starp Abavas ieleju un strautiņu, kas izceļas tuvējos mežos.

Vecmoku pilskalns
Vecmoku muiža atrodas 6 kilom. Ziem. rietumos Tukumam . Tā ieņem kalnainu apvidu, kurā daudz mežu. 1 kilometru dienvidrietumos muižai, lauku malā atrodas neliels, bet labi veidots pilskalns. Puse no pilskalna atrodas Skāmaņu māju zemē, jo robeža ar muižu iet pāri pilskalnam. Pilskalns ierīkots uz neliela kalna raga, kas izvirzījies uz rietumiem no Vecmoku kalnaja. Pilskalnam rietumos pļava, pa kuru tek neliels strautiņš un stiepjas Rīgas-Ventspils dzelzscela stiga.

Milzkalns
Caur šiem rakumiem redzams, ka kalna virsu klāj metru un vairāk dziļš mitņu slānis. No ierakumu sienām rēgojās laukā rokām taisīti ornamentēti un neornamentēti māla trauka gabali, dzīvnieku kaulu atliekas, ogles un dzintars. Šo vietu apmeklējot tika salasīts liels vairums šādu priekšmetu.

Kaņiera pilskalns
Savā laikā tas bijis zivju bagāts ezers un ap to apmetušies vairāki zvejnieku ciemi. Ezera apkārtne mazapdzīvota, aizaugusi purviem un mežiem. Ezera rietumu pusē atrodas nelielais Čaukciems, bet dienvidos Antiņciems. Starp šiem ciemiem, kas viens no otra 4 kilometri atstatu, ezera rietumu krastā iestiepusies pussala, saukta pilskalns

Buses pilskalns
Imules labajā krastā, vienu kilometru ziemeļos Matkules mui­žai atrodas varens pilskalns, kas ierīkots uz zemesraga, kuru no trim pusēm aptek Imule. Taīs vietās, kur zemesragam malas visstāvākās, ar uzbedumiem un grāvjiem no dienvidiem un ziemeļiem, norobežots 50 m. garš un 25 metri plats plakums.

Tukuma pilskalns
Tukumam rietuma pusē no dienvidiem uz ziemeļiem stiepjas augsts smilšu kalns, kuru dēvē ari par Kartavu kalnu. Šā kalna virspusē ierīkoti pilsētas kapi. Kartavu kalnam pretī, pāri pļavai redzams vientuļš mežu apaudzis kalns, kuru dēvē „Pilskalns“.

Raņķu pilskalns
Venta, Kurzemes lielākā upe, gandrīz visu savu ceļu tek pa mežainu, zemkopībai maz noderīgu apvidu. Sevišķi tas sakāms par senākiem laikiem, kad purvi nebij nosusināti un meži izcirsti. Sākot no tagadējās Latvijas robežas, kur Lietavas pusē Ventas krastā atrodas senā Griezes pilsvieta, līdz Ponakstes upītes grīvai Ventas tuvumā nav apzināts neviens pilskalns. Šo apvidu senraksts no 1253. g. sauc „terra inter Scrunden et Semigaliam".

Vormsātes pilskalns
Pilskalnu Vormsātes tuvumā paredzējis jau Bielensteins 1869. g., tuvāk tas noteikts v. Lovis „Burgenlexikonā“ : „Zem Diž-Vormsātes Dzelzes jeb Dzeldes un Vormsātes dzirnupes saderā verstis no sudmalām un 2 verstis ziemeļos Dižvormsātes muižai".

Bātas pilskalns
Bātes „Pilskalnu“ uzdod v. Lovis sava „Burgenlexiconā“ neminēdams, no kurienes šās ziņas smeltas. Šeit jāsaka, ka to reģistrējis jau 1869. g. A. Bielensteins (Mag. 14. 2.), kaut gan nav devis tuvākas ziņas par šo vietu. Vispār Bātes pilskalnu nekad vēl nav apskatījusi neviena zinātnieka acs, neraugoties uz to, ka tas atrodas viegli sasniedzamā vietā.

Lanku pilskalns
Gar pilskalna ziemeļpusi tek neliels strautiņš, kas ietek robežupē Lušā. Kalns apaudzis lielu egļu mežu, kurš turpinājās uz dienvidiem un austrumiem. Redzams, ka mežu apaugusē pilskalna apkārtne kādreiz bijusi arama zeme. Uz pilskalna plakuma un viņa apkārtnē daudz ozola celmu, no kuriem daži 2 m. caurmērā Kāds žīds esot bagāts palicis tirgodamies ar šiem ozoliem.

Mazsāliju pilskalns
Starp Sālijas mazmuižu un dzirnavām, divu gravu starpā atrodas daiļi formēts un labi uzglabājies pilskalns. Tas apaudzis retām priedēm un īsu zāli. Viņa plakums 50 m. garš un 25 plats, pēc izskata četrstūrains.

Dzeldas pilskalns
Šo pilskalnu uzdevis Bielensteins, savā „Die Grencen", bet sīkāk tas nekur nav aprakstīts. Viņš atrodas Briņķu-Mazdzeldes pagastā, Aizputes apriņķī, netālu no Kojas upes labā krasta. 3 kilometri austrumos pilskalnam ir Lieldzeldes muiža, bet pats tas atrodas Jaunzemju mājas robežās.

Embūtes pilskalns
Embūtes pilskalns (arī Kuršu pilskalns jeb Induļa pilskalns) atrodas Kurzemē, Vaiņodes novada Embūtes pagastā. Embūtes pilskalns atrodas 400 m uz ziemeļiem no Embūtes centra, Lankas upītes labajā krastā. Pilskalns mūsdienās apaudzis ar kokiem un apkārtnē neizceļas.

Diždāmes un Aizvīķu pilskalni
Dažus kilometrus šaipus Lietavas robežas, lielceļš starp Lieldāmi un Aisvīķiem šķērsojās ar Vidvidas upīti. Vienu kilometru ziemeļrītos no šās vietas Vidvidas labajā krastā gravas ierobežots, stāv labi veidots pilskalns.

Kundu (Turlavas) pilskalns
Turlavas pagastā, 5 kilometri ziemeļrītos muižai starp Muižciemu un Kalnēju mājām atrodas kāds Pilskalns. Apkārtnes nezinātājam tas grūti atrodams un pieejams, jo apkārt tam meži, gravas un nelietojami ceļi. Tomēr šis pilskalns ir viens starp lielākiem un nepieejamākiem Kuršu zemes pilskalniem.

Kaltes un Biržumuižas pilskalni
Tur pašā ceļmalā Birsteles labā krastā patiesi atrodas vieta, saukta „ Pilskalns." Tagad tas pa pusei norakts, jo šī vieta ierādīta grants grābšanai. Pilskalns ir 10 metru augsts, bez plakuma un tik mazs, ka grūti iedomāties, ka uz tā būtu kādreiz bijušas kādas koka celtnes Nav arī gluži nekādu mītņu slāņa.

Kalvenes pilskalns
V. Lovis savā Burgenleksikonā, Aizputes apriņķa pilskalnu sarakstā zem Nr. 18. atzīmējis „Unter Kalven?" Ar to teikts, ka it kā Kalves muižas tuvumā varētu atrasties pilskalns. Pēc ilgākas klaušināšanas un meklēšanas Kalves mui­žas apkārtnē, Pavāriņu mājas iedzīvotāji teica, ka par pilskalnu dēvējot puskilometru mājai austrumos esošas kartupeļu bedres.

Trekņu pilskalns
Aprakstāmais pilskalns līdz šim nekur vēl nav ticis reģistrēts vai minēts. Tas pa daļai izskaidrojas ar tā neuzkrītošo izskatu. Viņš atrodas 3 kilometri dienvid-austrumos Treknu mui­žai un 2 kilometri austrumos Gramzdas baznīcai.

Asītes pilskalns
Par Asītēm dēvē divas muižas līdz ar novadiem un pagastu, Aizputes apriņķī uz pašām Liepājas apriņķa robežām. Izšķirības dēļ vienu no Asītēm dēvē par Auduru Asīti pēc kādreizējā īpašnieka Haudringka, bet otru par Priekuļu Asīti, jo šī muiža vienmēr bijusi pievienota Priekulei. Bielensteins savā ,,Die Grenzen“ raksta, ka pie Asītes atrodoties divi pilskalni.

Elka kalns
Divi kilometrus dienvidos Asītes pilskalnam pie Elkuzemes muižas Elka mājām pļavas vidū atrodas trīs kalni, kas novietojušies viens otram blakus. Vidējais no tiem ir 18 m. augsts un augstāks par diviem citiem. Viņa virspusē redzamas mākslīga apstrādājuma pēdas, kas parādas terasē kalnam visapkārt. Kalns nav no stāvajiem un tāpēc terase šeit uzlūkojama kā līdzeklis, ar kuru panākams kalnmalu vajadzīgais stāvums.

Kazdangas pilskalns
Trīs kilometrus dienvidos Kazdangas muižai starp Valatu un Vecpils mazmuižim Alokstas upes līcī atrodas liels pilskalns. Viņa plakuma garums 120 m., bet platākā vieta 70 m. un tas stāv pāri apkārtējām pļavām un upei par 15 m. Ziemeļu galā pilskalna plakums atdalīts no apkārtēja līdzenuma ar diviem uzbedumiem un tikpat daudz grāvjiem. Ieeja senāk gājusi augstākam uzbedumam gar austrumgalu.

Paplakas pilskalns
Vienu kilometru dienvid-rietumos Paplakas dzelzsceļa piestātnei, tai vietā, kur Vārtajas upē no kreisās puses ietek kāds strauts, atrodas mežu apaudzis pilskalns. Vārtaja mezdama strauju līkumu, ir iegrauzusies šā pilskalna sānā un tas ir gluži nobrucis. Pilskalna plakumam palikusi vairs tikai rietuma mala un uzbedums dienvidus pusē.

Krūtes pilskalns
Vārtaja un Bārta vēl tagad ir ūdeņiem bagātas upes, kas noderīgas koku pludināšanai. Tās abas satek kopā mežainā apvidu un zem Bārtas nosaukuma tek uz Liepājas ezeru jau ap 40 metru plata. Pašā šo upju satekā ir pilskalns ar 5 metri augstu uzbedumu rietumu pusē. 50 metru uz austrumiem no šā uzbeduma ir otrs ap 80 metru garš, pusotra metra augsts, ļoti lē­zens uzbedums.

Drogas pilskalns
Drogas ir trīs novadi līdz ar muižām Aizputes apriņķī Tāšu-Padures pagastā. Pirmatnēji, domājams, bijis tikai viens Drogas novads, kamēr vēlāk varēja rasties pastāvošās Diž-, Maz- un Vecdrogas. Pirmo reizi Droga (Droge) minēta dalāmā grāmatā 1253. g.

Vārtājas pilskalns
Vārtajas Lankas labajā krastā, pa kreisi roki aiz Kalnenieka mājām, paceļas varens kalns, saukts Elkas. To redz jau notālēm un viņš ir apkārtnē valdošais augstums. Nav šaubu, ka šī vieta ir senais Vārtajas pilskalns, kurš rimju kronikā saukts „Varchdach“ (5029) un „Varrach“.

Lipaiķu pilskalns
Domajāms, ka aprakstāmais pilskalns ir tas pats, kuru Bielensteins uzdevis savā „Die Grenzen" 209. lap. p. zem N° 37. Tur teikts, ka 1 versti austrum-austrum-dienvidos no Vilgāles muižas tagad gan Turlavas robežās esot pilskalns, kurš ja ne senā Turlowe, tad veca Wyllgele varētu būt.

Vecpils pilskalns
Pusceļā starp Aizputi un Durbi, aiz Vecpils katoļu baznīcas pa labi ceļam ir kāda kokiem aizaugusi skaista grava, kur reizēm tiek noturēti svētki un izpriecas. Gravas austrumu krastā, kas 24 metri augsts, stāv kāds apcietinājums, saukts par Pilskalnu. Pilskalna plakums sen gadus jau tiek lietots kā kapsēta un kaprači stāsta, ka tie vēl vienumēr atrodot zemes slānī daudz ogļu, ieročus un misiņa lietas. Melnzeme sniedzoties dziļāk par 2 metriem.

Aizputes pilskalns (Baznīckalns)
Aizputes pilskalns jeb Baznīcas kalns ir pilskalns Aizputes pilsētā, Tebras labajā krastā. Pēc 1290. gada kuršu pilskalnā tika uzmūrēta Kurzemes bīskapijas Aizputes domkapitula pils ar baznīcu, kas pirmo reizi rakstos pieminēta 1338. gadā.

Gaviezes pilskalns
Puskilometru dienvidos Gaviezes muižai, tīrumu vidū redzams neliels, kokiem apaudzis uzkalns, saukts par Elkakalnti. Šo kalnu tuvāk aplūkojot redzams, ka tas ir cilvēka rokām samests. Zemes cilnis šaī vietā ir ļoti lēzena nokalne ar kritumu pret Gaviezes muižu. Tomēr apvidus augstuma ziņā ir valdošs savā apkārtnē. Augstākai vietai ir ar rakšanas palīdzību izveidoti 4 - 6 m. augsti sāni, kas ierobežo plakumu 40—50 m. caurmērā.

Grobiņas pilskalns
Vecā kuršu pilsvieta pie Grobiņas atrodas iepretī ordeņa pils počām, pilsētas rietumpusē. To apskalo no trim pusēm tagadējais dzirnavu ezers. Pilskalna plakums paceļas virs ezera lī­meņa 5. m. un viņa sāni ir pietiekoši stāvi. Plakuma austruma galā ir 2 in. augsts uzbedums, kūpam plakana virsa un tas aizņem gandrīz treš­daļu no visa pilskalna.

Dunalkas Elka kalns
Aizputes apriņķi, ceļā no Dunalkas uz Daidzi, pašā ceļmalā atrodas divi kalni, saukti Karatavu kalns un Elka kalns. Cilvēka roku apstrādāts ir pēdējais, kamēr pirmajam nav gluži nekādu apstrādājuma vai rakuma zīmju. Puskilometru dienvidaustrumos minētiem kalniem tek Durbes upe pa uzkalnainu apvidu.

Blieķu kalns
Šo apcietināto vietu uzgājis un konstatējis skolotājs J. Sudmalis. Tā atrodas 3 kilometrus dienvidos Ciravas muižai, netālu no Akmeņu mazmuižas, tai vietā, kur Akmenes upīte ietek Durbē. Parastā tipa pilskalns šeit ierīkots uz zemes raga, kas no dienvidiem un ziemeļiem iesniedzas apkārtējās pļavās, apkārt tam apvījas Akmenes upīte. Uzbedums un grāvis atrodas plakuma dienvidus galā.

Basu pilskalns
Plakumā dziļš mitņu slānis, kas satur apdegušus kokus, kaulus un māla trauku atliekas. Pilskalns izbojāts no kartupeļu bedrēm, kas ieraktas plakuma ziemeļu pusē. Arī trešais ārējais un tikko 1. m. augstais uzbedums pašā pēdējā laikā nokļuvis zem arkla.

Mātras pilskalns
Nepilnu kilometru ziem.-rietumos Mātras muižai ir daudz metru augsta krante, vērsta pret 6 kilometri attālo jūru. Tā ir senējs jūras krasts, kas kādreiz atkāpies uz rietumiem, pamezdams vietu zemām, krūmainām pļavām. Vecajā krastā, pie Kalnmaļu mājām, ūdens izgrauzis dzīļu gravu. Šās gravas ziemeļu pusē atrodas vieta, dēvēta par pilskalnu.

Vērgales Elku kalns
Kurzemes "Elkakalni", ar maz izņēmumiem, ir vienmēr cilvēka roku apcietināti. To nevar teikt par „Baznīckalniem“, jo apcietinātu baznīckalnu Kurzemē nav. Domājams, ka Elkakalni, kā apcietinājuma veids, cēlušies kādā noteiktā aizvēstures laikmetā, par kuru tuvāku ziņu trūkst. Salīdzinot pazīstamos Kurzemes Elkakalnus, uzkrīt tas apstāklis, ka tie celti samērā lēzenos uzkalnos, tiem apaļš plakums, kas norobežots ar nelieliem grāvjiem un uzbedumiem.

Dzinteres pilskalns
Dzinteres pilskalns atrodas pie Ilmedes upī­tes ietekas Tabrā, netālu no Dzinteres mazmuižas, Grāvu māju robežās. Pilskalnam izlietota 6 m. augsta šaura zemes strēmele, kas atrodas starp minētām upēm un sniedzas rietumu virzienā. Savā šaurākā vietā zemes strēmele pārrakta platu grāvi, kurš savā turpinājumā savieno Tabru ar llmedi. Tagad šis grāvis ir sauss, tikai pavasaros pa to skrienot ūdens.

Todaižu pilskalns
Pie Alšvangas pag. Leiškalna mājām ezera malā atrodas lēzens 15 m. augsts pakalns, visapkārt apņemts purviem un slapjām pļavām. Pakalna austrummala, kas kādreiz bijuse ezera krasts, ir stāva, bet pārējās ar terases palīdzību padarītas stāvas 4 m. augstu. Tā radīts pilskalns, pēc tipa līdzīgs Vārtaju Lagzdines u. c. Kurzemes pilskalniem, kuriem ieleja vidū.

Alšvangas Dižgabalkalns
Alsungas (Alšvangas) Dižgabalkalns ir pilskalns Alsungā. Izvietojies Pils ielas malā, Alsungas dzirnavezera ziemeļrietumu krastā starp ordeņa pili un katoļu baznīcu.

Tigves pilskalns
Sešpadsmitā verstī pa lielceļu no Kuldīgas uz Ventspili braucot, kreisā pusē ceļam, Zvelejas strautiņa malā rāda kādu vietu, dēvētu par pilskalnu. Lielceļš slaidā līkumā iet gar pašu pilskalna piekāji. No ārpuses šis pilskalns ne ar ko neatšķiras no pārējām mežu apaugušām smilšu kāpām, kas izrobojušas zemes virspusi plašā apkārtnē.

Lagzdīnes pilskalns
Pie Lagzdines Tāšu mājām, Ventas labā pusē tur, kur mazs strautiņš, saukts par Pilsvalku, izgrauzdams krastu ietek Ventā, atrodas rokām samests kalns, par pilskalnu dēvēts.

Paventu pilskalns
Vācu topogrāfiskās kartēs kāda vieta, kas atrodas Ventas labajā krastā, trijus kilometrus lejup no Abavas ietekas, apzīmēta „Burgberg“. Šī vieta nesaskanēja ar līdz šīm apzinātām pilsvietām.

Popes pilskalns
Popes muiža atrodas Ventspils apriņķī 20 kilom. austrumos Ventspilij. Apvidus mežains un purvains, kā tas parasts ap Kurzemes jūrmalu. Tikai Popes muižas lauki šaī zemkopībai maz noderīgā apvidū sastāv no mālainas zemes, kas jau sen gadus pārvērsta iekoptos laukos.

Padures pilskalns
Ventas malā, astoņus kilometrus lejpus Kuldīgai, senāk atradās Pilskalna mājas, kuras tagad nojauktas. Starp šām un Beltu mājām Ventas kreisā krastā ir vieta, saukta Pilskalns, kuru atzīmē arī Bielensteins (Mag. XIV). Tomēr v. Lovis sarakstītajā Burgenlexikon‘ā šis pilskalns nav uzņemts.

Klaņģu kalns
Vienu kilometru rietumos Sausai Daugavai, kas aptek gar dienvidiem Doles salu, starp Klaņģu un Klaņģukalna mājām atrodas paaugsta vieta, saukta „Klaņģu kalns“. Jau 1887. g. pazīstamais A. Bīlensteins šo vietu atzinis par pilskalnu, ko pēc tam vairākas reizes aprakstījis Lovis of Menar’s.

Kalnķivutu pilskalns
„Ķivutkalns“ ir Rīgai tuvākais pilskalns. Rīgā un tās tuvākā apkaimē gan nevarēja nekādi pilskalni būt, jo šejienes ģeoloģija, kuru raksturo purvi un smiltis, nav parocīga pilskalnu kultūrai. Senrakstos minētais „Mons antiquus“ kas atradies Rīgas esplanādes vietā, neizskatās uz veciem zīmējumiem nemaz pēc pilskalna. Tāpēc nav iemesla domāt, līdz ar dažiem vācu vēsturniekiem, ka Rīgā būtu bijis senču pilskalns kuru lībieši atdevuši vāciešiem.

Daugmales pilskalns
Daugmales pilskalns bija sens tirdzniecības un amatniecības centrs Daugavas kreisajā krastā pie Tīču un Pukstiņu mājām. Atsevišķi autori uzskata, ka pilskalna pakājē pie Varžupītes ietekas Daugavā bijusi vēstures dokumentos minētā Portus Semigalliae (Zemgales osta).

Sakaiņu pilskalns
Literatūrā šo pilskalnu dēvē arī par „Sakaiņu kalnu“ pēc tuvējām mežsargmājām un „Avotiņkalnu“, laikam pēc dienvidos esošiem Avotniekiem. Apkārtējie iedzīvotāji gan lieto tikai nosaukumu „Pilskalns“. Minētais „Pilskalns“ skaitās Baldones mežā un tāļu saredzams savā apkārtnē.

Ikšķiles Vīna kalns
Kāda apcietināta vieta saukta „Vīna kalns“ arī „Egļu kalns“ atrodas Ikšķiles pag. 2 km. rietumos dzelzceļa piestātnei, 1 km. no Daugavas. Zeme, uz kuras atrodas minētais kalns, pieder Pienakuņģu mājām. Pa dzelzceļu uz Rīgu braucot „Vīna kalns“ redzams stigas kreisā pusē dažus desmitus metrus no sliedēm.

Mūku kalns (Spolīškalns)
„Mūku kalnu“ dēvē arī par „Spolīšu kalnu“ jo tas atrodas Ikšķiles Spolīšu māju zemē. Šās mājas stāv 5,5 km. rietumos Ikšķiles dzc. piestātnei, 0,5 km. ziemeļos Daugavai. Aplū­kojamā vieta atrodas mājām dienv.-austrumos vecā Daugavas attakas krantē, pļavas malā.

Velna kalns pie Ikšķiles
Pusaizaugušā Kaparāmura ezera ziemeļkrastā, ziemeļos Ikšķiles piestātnei, velkas pret austrumiem līdz Velnezeram un tālāk līdz pašiem Ogres Kangarkalniem kāda šaura stāva, pēc prof. Dossa līdz 13 m. augsta Kangaru kaupre. Viņas stāvumā, netālu no Kaparāmura ezera austrumgala, kur tas sniedzas uz Velnezera pusi, atrodas kādas 75 soļu garas, virsū 20 soļu platas senču pilsvietas atliekas.

Zilais kalns Ogrē
Pilskalnu Ogres „Zilos kalnos“ uzgājis 1907. g. vācu architekts W. Bockslaffs. Tas atrodas valsts mežā un neskolotai acij grūti pamanāms. Sākot no Ogres uz Rīgas pusi ziemeļos Daugavai stiepjas šauras kalnu kaupres sauktas par Kangaru kalniem. Tās ļoti parocīgas pilskalnu ierīkošanai, ja vien apkārtne nav pārāk purvaina un mežaina.

Ķentes pilskalns
„Ķentes kalns“ arī „Vecā Rīga“ 3 klm. dienv.-austr. Ogres piestātnes Bērziņu māju zemē. Bērziņu mājas atrodas 2 klm. dienv.-rietumos minētam kalnam pašā Daugavas krastā. Pilskalnam tuvākās mājas ir Pūces austrumu virzienā.

Lielvārdes pilskalns
Lielvārdes senais pilskalns ir tā pati vieta, kur tagad rēgojas vācu pilsdrupas. Šī vieta atrodas Daugavas labajā krastā pie pašas Lielvārdes muižas un baznīcas 50 km. augšpus Rīgai.

Slaidēnu pilskalns
Šis „Pilskalns“ skaitās Birzgales (Lindes) pag. un atrodas Daugavas kreisā krastā 3 klm. dienv. - austrumos Lindes muižai pie Pilskalnu mājām. Kalns gan nepieder Pilskalnu mājām, bet pārgājis kaimiņu māju īpašumā.

Aizkraukles pilskalns
Šo apcietinājumu nesauc pilskalnu tāpēc, ka 2 klm. austrumos atrodas Aizkraukles ordeņa laiku pilskalns ar mūra sienu drupām. Tādi gadījumi, kad tuvējie vācu laiku pilskalni atņēmuši vārdu senākiem pilskalniem, nav retie. „Augstie kalni“ arī „Kraukļu kalni“ skaitās Aizkraukles pag., baznīcas padomei piederošā zemē un atrodas Daugavas labajā krastā dienv.-austr. mācītājmuižai.

Kalnaziedu pilskalns
Šis „pilskalns“ īsi atzīmēts L. o. Menar’a „Burgenlexikonā“ pie Aizkraukles Kalnziediem. Daudzās topogrāfiskās kārtīs ieviesusies kjūda un par Kalnaziedu mājām apzīmētas kādas citas, Kokneses pagastā esošās mājas. Patiesībā Kalnaziedi atrodas pie Aizkraukles Maurēnu ciemata nepilnu puskilometru no Daugavas labā krasta un 3 km. no Aizkraukles dzelzceļa piestātnes.

Kokneses Mūku kalns
„Mūku kalns“ atrodas Kokneses pag. Daudziešanu māju zemē, kuru apsaimnieko šo māju īpašnieki. Tikai pats dienvidgals palicis pagasta zemes fondā.

Kokneses pilskalns

Avotiņkalna pilskalns
Divus kilometrus augšup pazīstamajam Staburagam, Daugavas labā krastā stāv kāds pilskalns. Pēc tuvējo māju vārda apkārtējie iedzīvotāji to dēvē par „ Avotiņkalnu“. Avotiņu mājas, kuru robežās atrodas minētais pilskalns skaitās Pļaviņu (Stukmaņu) pag. Rīgas apr. Māju vārds esot cēlies no avota, kas izverd turpat māju tuvumā. Vai pilskalnam nav kādreiz bijis cits nosaukums, neizdevās noskaidrot.

Oliņkalns
Šis ir viens no vislielākiem Latvijas pilskalniem, — tik liels, ka nezinātāji nepārredz tā galus un nenotura to par apcietinājumu. Arī K. von Lovis of Menar’s savā „Burgenlexikon“ šo pilskalnu licis zem jautājuma zīmes. Vienīgi 175 m. garais uzbedums licis šo vietu turēt aizdomās.

Uženu pilskalns
„Pilskalns“ Ogres labajā krastā vienu kilometru augšup Kropes — Madlienes lielceļa tiltam Vecūžānu māju zemē, rietumos mājai. Šī māja pieder pie Madlienes pagasta.

Plāteres pilskalns
Šis apcietinājums ir Plāteres pag. labdarī­bas biedrības „Austrums“ īpašumā, kura to ieguvusi no valsts zemes fonda kā izpriecu vietu. Pilskalns atrodas 2km.ziem.-austrumos Vecķeipenes muižai, 1 km. rietumos Plāteres (Veissensee) muižai.

Kastrānes pilskalns
Vieta, saukta „Pilskalns“, 4 klm. dienvidrietumos Kastrānes muižai, 3 klm. ziemeļ­austrumos Suntažiem, Kastrānes pag. Šis pilskalns ir pašā Mazās Juglas kreisā krastā, 0,5 klm. rietumos Kazu krogam, pieminēto māju zemē.

Ķoderu pilskalns
„Lielā vīra gulta“, tā saucas pilskalns 8 klm. ziem.-austrumos Turkalnes muižai, 10 klm. rietumos Suntažiem Rīgas-Lubānes lielceļa malā iepretim Dēliņu mājām M. Juglas labā krastā. Kalnam visapkārt Ķoderu māju zeme, bet pats kalns jau muižniecības laikos bijis izdalīts aizsargājamā zemes gabalā. Tagad šis pilskalns skaitās valsts zemes fondā.

Nītaures pilskalns
Šo pilskalnu apkārtnē dēvē arī par „Vaļņa kalnu“. Viņš atrodas Nītaures pag. rietumos mācītājmuižai Mērgupes labajā krastā pie paša lielceļa un pieder luterāņu draudzes padomei.

Līgatnes pilskalns
„Pilskalns“ pie Līgatnes papīra fabrikas, tai austrumos, Ķempu pag. Nītaures virsmežniecībā. Šis pilskalns, kauču gan atrodas samērā bieži apdzīvotā vietā, taču līdz šim laikam nebija zināms ne pilskalnu pētniekiem, ne pieminekļus reģistrējošām iestādēm. Tikai 1929. g. vidū Pieminekļu pārvaldei ienāca ziņojums, ka kāds „Pilskalns“ Ķempu pag. ierādīts grants grābšanai ceļu vajadzībām.

Vildogas pilskalns
Nurmižu „Pilskalns" svešniekam grūti atrodams. Viņš ir valsts mežā Nītaures virsmežniecības Nurmižu meža 5. apgaitā 1,5 klm. dienvidos Lackavu mežsargmājai. Tikpat tālu viņš stāv austrumos Mucenieku mājām, kas atrodas Gaujmalā, Šis pilskalns skaitās agrākā Nurmižu, tagadējā Vildogas pagastā. Pēdējais pārdēvēts upītes vārdā kas tecēdama gar pilskalnu ietek Gaujā.

Satezeles pilskalns
„Lību kalnu" vēsturnieki vienprātīgi atzinuši par Indriķa kronikā minēto lībju lielkunga Dabreļa Satezeles pilsvietu. Tā atrodas 2,5 klm, ziemeļos Siguldas piestātnei, 1.5 klm. ziem.-austrumos Siguldas pilsdrupām starp sīku upju dziļām gravām. No trim pusēm gravu norobežots zemes stūris ceturtā pusē, dienvidos, nostiprināts ar varenu uzbedumu. Plakuma garums 90 m., platums ap 75 m. Ieeja plakumā gar 8 m. augstā uzbeduma rietumgalu.

Turaidas pilskalns
Turaidas nosaukums senajos tekstos ir rakstīts divos atšķirīgos variantos, gan kā Toreida (Thoreida, Thoreyda, Toreidia, Thoreydia, Thoreiden, Thoreyden), gan arī kā Treiden (Dreiden, Threiden, Treyden, Treydenn, Treygden). Vietvārda pirmajā daļā lielāka daļa pētnieku saskata seno skandināvu pērkona dieva Tora (Thor) vārdu.

Kņāvu pilskalns
Viens no skaistākiem un tālu pazīstamiem pilskalniem ir apcietināta vieta Kņāvu un Drizānu māju zemē Saukas pag. Mājas apmetušās Susējas labajā krastā, bet pilskalns atrodas tām puskilometru ziemeļu-rietumos. Par pilskalnu šo vietu gan nesauc, bet pēc māju vārda to dēvē par Kņāvu kalnu.

Asotes pilskalns
Šis varenais apcietinājums atrodas pie Grāvānu mājām rietumu pusē. Administratīvi skaitās Krustpils pag. Daugavpils apriņķī. Par Asotes pilskalnu to dēvē jau no 1878. g. pazīstamais Dorings un A. Bīlensteins. Senrakstos pieminēta starp citām kāda pils Āszote. Šis vārds visai līdzīgs 1 km. ziem. rietumos pilskalnam esošai Asotes muižai. Tāpēc gluži pareizi šis pilskalns turams par senējo Asotes pilskalnu.

Viešu pilskalns
Te Gaujas augstais krasts asā elkonā izspiedies pret austrumiem un to norobežo divas dziļas gravas. Pilskalns atdalīts ziemeļpusē no augstā līdzenuma ar 7 m. dziļu grāvi. Otrs tāds pats grāvis ir pirmajam 30 m. dienvidos, un starp šiem abiem ierakumiem radies kaut kas līdzīgs nelielai priekšpilij. Tālāk uz dienvidiem atrodas neliels iegarens plakums 65 m. garš un tikai kādus 15 m. plats.

Saldus pilskalns
Kuldīgas apr. Saldus pag., vienu kilometru ziem.-austrumos Saldus pilsētai, mācītāja muižas laukos atrodas vieta dēvēta „Pilskalns". Viņa stāv dažus simts soļus ziemeļos Saldus—Jelgavas lielceļam. Pilskalns guļ pļavu vidū kā iegarens savrūps kalns, kurš ar savu ziemeļgalu pieskaras Saldus ezeriņam.

Kaupres pilskalns
Šim apcietinājumam nav īpaša vārda, jo ļaudis nemaz nezin, ka tas ir pilskalns. Vienīgi uzbedums ir ļaužu acu pamanīts un nosaukts par Kaupri. Ār šo vārdu, kā zināms, apzīmē vispār kādu gari stieptu kalnu. Tomēr šai gadījumā ar minēto nosaukumu esam apzīmējuši patvarīgi visu pilskalnu.

Vikmestes pilskalns
„Suvorova kalns" dabūjis savu nosaukumu jaunākā laikā no Vidzemes ģenerālgubernatora Suvorova, kurš Krimuldā uzturējies vairākas vasaras. Viņa vārdā tiek dēvēts arī kāds vecs ozols netālu no „Šveicermājas". Kāds bijis agrākais nosaukums šim pilskalnam, nav zināms.

Striķu pilskalns
Strīķu pilskalns ir viens no tālākām apcietinātām vietām Zemgales rietrumos. Aiz viņa sākas mežiene, kas plašā joslā atšķir Zemgali no Kurzemes. Pilskalns atrodas Kuldīgas apriņķa Žvārdes pag. vienu kilometru austrumos Strīķu muižai. Pilskalnā neilgi pirms 1866. g. ierīkoti Strīķu muižas kādreizējo īpašnieku dzimts kapi. Kā tādi tie palikuši līdz ar apkārtni ari joprojām baronu Behru īpašumā.

Sēlpils pilskalns
Vienu kilometru rietumos Vec-Sēlpils muižai Daugavas kreisā krastā pie Zvejnieku mājam rēgojas mūra pils počas. Tās ordeņa laikos celtās pils atliekas. Vēsturnieki domā, ka Sēlpils pilsdrupas stāvot tai paša vietā, kur atradusies senā „castrum Selonum" pieminēta Indriķa kronikā (XI. 6.) Kronists šo pili min kā drošu patvērumu, tomēr sabiedrotais vācu-lībju un latvju karaspēks šo cietoksni ieņem 1208. g.

Dzirkaļu pilskalns
Šis pilskalns skaitās Krustpils pagasta Trepiešu daļā un atrodams 100 soļus austrumos Dzirkaļu ciema Miglāna mazmājiņai, 1 km. dienvidos dzelzsceļa stigai valsts mežā.

Lojas pilskalns
Šis pilskalns atrodas Krimuldas pag. Kaupiņu māju robežās, 300 m. ziem.-rietumos Kaupiņu mājām. Tas stāv Loģes kreisā krastā 1,5 klm. ziemeļos Gaujai.

Cieceres pilskalns
Kuldīgas apriņķī, Cieceres pag. 3 kl. dienv.-austrumos Lielcieceres muižai Pilskalnu māju zemē atrodas vieta, dēvēta „Pilskalns". Pilskalna virsa 110 m. gara un dienvidus galā 50 m. plata.

Babrānu pilskalns
Sēlpils pagastā, divus kilom. austrumos Vec-Sēlpilij, pie Babrānu mājām atrodas vieta saukta „Pilskalns". Savā kalnainā apkārtnē šī vieta ne ar ko nekrīt acīs. Tomēr tuvāk aplūkojot izrādās, ka viņa kādreiz bijusi apcietināta.

Ģedušu pilskalns
Pirmo reizi šis pilskalns reģistrēts v. Lovis'a „Burgenlex". 27. lp. pie Gavartines kroga. Ievācot tuvākas ziņas izrādījās, ka tas atrodas Livānu pag. Daugavpils apr. Ziemeļu puse pieder Ģedušu ciemam, bet dienvidi Veceļu ciema īpašums. Šie ciemi pilskalna plakumu izlieto kā druvu. Plakums 95 m. garš un 30 m. plats gareni apaļā izskatā.

Gavēņu pilskalns
Niecīgs pilskalns Gavēņu māju zemē, Krimuldas pag. 1,5 klm. ziem.-rietumos Ragankrogam, pie ceļa, kas ved uz Sējas muižu (Cāgenhof) ne tālu no Lobes kreisā krasta. Gavēņu māju ēkas uzceltas pašā pilskalna ziemeļmalā.

Mežakalna pilskalns
Jelgavas apriņķī, Žvārdes pag. 1 kilom. ziemeļos Koku muižai (vāc. Dobelsberg) atrodas divas apcietinātas vietas blakām. Šos apcietinājumus šķir vienu no otra Avīknes upītes grava. Upītes labā krastā esošo apcietinājumu devē par Meža kalnu, lai atšķirtu no otrpus upītes esošā neaizaugušā Pilskalna. Visu ap 2 kl. garo kalnu kaupri apkārtnē sauc arī par Dobes kalniem. Uz šo nosaukumu pamatodamies Bīlensteins maldīdamies šķietas uzmeklējis „Mežakalnā" ordeņa „Doben" pilsvietu.

Incēnu pilskalns
Turpat kur Mežakalns, tikai Avīksnes otrā krastā Lielauces Incēnu māju zemē, atrodas jau notālīm redzams senlaiku apcietinājums dēvēts „Pilskalns". Šis pilskalns ir gandrīz četrstūrains ar labi apdarinātām un neparasti stāvām malu nogāzēm. Dienvidus pusē stāvā nogāze mākslīgi radīta uzbedot ap 70 m. garu, 7 m. augstu uzbedumu.

Pormaļu Sudrabkalns
„Sudrabkalns" tiek saukta vieta Sēlpils pag., Pormaļu māju laukos. Māju saimnieks saucās Zilberbergs, no kam jādomā, ka starp šiem nosaukumiem ir kāda sakarība. Šis ir apvidum tipisks pilskalns un atrodas dažus simts metrus dienvidos Pormaļu mājām pašā lielceļa malā.

Jersikas pilskalns
Aprakstāmais „Pilskalns" atrodas Daugavas labajā krastā, Daugavpils apr. Līvānu pag. Pilskalnu māju zemē, kura pieder Kārlim Plūme. Pilskalnam 2,5 km dienvidos atrodas Jerzikas ezers, kura garums ap 2 km. Turpat pie ezera viņa vārdā nosaukta arī dzelzsceļa piestātne, kas senāk saukusies par „Cargrade".

Stārastu pilskalns
Tuvojoties jūrai Vidzemes daba paliek purvaināka un mežaināka. Senis laikus šie apvidi nevarēja būt bieži apdzīvoti, un tāpēc arī pilskalnu skaits šeit trūcīgs. Vidzemes jūrmalā ir tikai divi pilskalni — viens Liepupē, kas celts pēc jaunām un svešām tradīcijām, bet otrs Skultē. Šis pēdējais ir tik niecīgs un nenozīmīgs, ka tam nav pie skaitāmas nekādas kaujas spējas.

Jaunpils Kartavu kalns
Tukuma apriņķī, Jaunpils pag. vienu kl. dienvidos Jaunpils muižai upītes malā atrodas mežu apaugusi kalnu kaupre dēvēta par „Kartavu kalniem". Pret vidu Kartavu kalnus pārtrauc grava, pa kuru iet ceļš uz Sparvu un Pilsētu mājām. Starp šo gravu un upītes krastu esošais kalna rags apm. 100 m. no gala pārrakts ar dziļu grāvi. Grāvja zemes uzmestas 7 m. augstā uzbedumā, kas aizsargā plakuma dienvidgalu. Ap metru augsts uzbedums apjož visapkārt arī pārējās plakuma malas.

Grūbeles pilskalns
„Grūbeles kalna" nosaukuma izcelšanās nezināma. Pats kalns atrodas Sunākstes pag. Kārļam Grinbergam piederošo Gauzanu māju robežās, 4 kilometrus ziemeļos Piksteres muižai.

Dzenes kalns
„Dzenes kalns" ir jaunzemnieka Mārtiņa Dāboliņa zemē Līvānu pagastā. Senāk šī zeme esot piederējusi baznīcas draudzei. Tuvējās mājas Donas, puskilometru no Daugavas krasta. Viņām dienvidos tek strautiņš saukts par Dzenes grāvi, kas sākas plašajos krievu purvos. Vispār šai vietā apdzīvojams ir tikai pats Daugavas krasts, bet ziemeļos tam sākas nepārredzami purvi un meži.

Panūtes kalns
Mazstraupes pagasta atrodas trijās senču pilsvietas ne tālu viena otrai. Par pilskalniem tās nesauc, jo šo vārdu valkā tuvējās vācu pilis. Aprakstāmais „Kranču kalns" ir mazākais pilskalns starp pārējām apcietinātām vietām Straupē.

Spārnu pilskalns
Puskilometru platais Spārnu ezers visapkārt apjozts mežu apaugušiem kalniem. Kādā kalnā, kas atrodas dažus simts soļus no minētā ezera austrumkrasta, un tiek dēvēts par Spārnu kalnu, ierīkots apcietinājums. Spārnu kalns ir Jelgavas apriņķa, Naudītes pag. Bļodnieku māju zemē. Šo vietu pirms gadiem (1866.) apmeklējis un aprakstījis Bīlensteins, pie kam tas zin stāstīt, ka Spārnu kalnu sauc arī par „Pilskalnu".

Atašienes pilskalns
„Piļigora" ir nosaukums, kura pirmā puse ir latviska, bet otrā — krieviska. Tas tāpēc, ka apkārtni kolonizējuši krievi. Šai apvidū, vispār spriežot, nevarēja nekādu pilskalnu sagaidīt, jo apkārtne ir līdzena, pārņemta plašiem purviem un mežiem, kas maz noderējuši ļaužu mītnēm senatnē. Tomēr, pārmeklējot norādītā vietā, kādu mežainu smilšu kalnāju, kas ap 1 km. garš, izdevās atrast viņa rietumgalā nelielu, rakumiem norobežotu vietu.

Batarejas kalns Mazstraupē
Ejot pa Rīgas-Valmieras lielceļu no Straupes puses, 1 klm. aiz mācītāja muižas, lielceļš krusto nelielu strautiņu. Tā ir robežupīte starp Maz- un Lielstraupes pagastiem. Pie minētā strauta nogriežoties uz Braslas pusi, 150 m. no ceļa, nonākam pie senā apcietinājuma saukta par „Batareju". Šis apcietinājums atrodas Baukalnu māju zemē šai mājai 0,5 klm. rietumos.

Dobeles pilskalns
Dobeles pilsētas rietummalā, pie ceļa, kas ved uz Naudīti, redzamas akmeņa pilspočas. Tās kādreizējās vācu ordeņa pils atliekas. Viņas stiepjas šaura trijstūra veidā no dienv. rietumiem uz ziem. austrumiem, visapkārt ierobežotas ar stāvām kalnmalām.

Piksteres Zilais kalns
„Zilais kalns" stāv 0,25 klm. ziemeļ-austrumos Piksteres muižai un pieder Jaunsaimniekiem Rozenbeģim un Bremžam. Pēc izskata šis pilskalns līdzīgs pārējiem, citiem šai apvidū esošiem pilskalniem, jo tas ir savrūps uzkalns noplacinātu virsu. Plakums augstāks par apkārtējiem laukiem 20 m. un lēzeni kumpjš.

Pilišķu pilskalns
„Pilišķu kalns" izklausās leitiski, kauču gan apkārtnē leišu nav un neatceras, kad tādi būtu te mājojuši. Šādas galotnes visai parastas augšzemē, Lietavas robežu tuvumā. Tomēr, šis nosaukums norāda uz visai lielu pilskalna vecumu, tāpat kā viņā atrastie priekšmeti.

Rageļu pilskalns
Grāveru pag., Daugavpils apr., starp Jazinakas un Carmaņu ezeriem, Raģeļu ciema ziemeļpusē atrodas kapsēta ar baznīcu. Kalns, uz kura stāv baznīca un kapi, ir senējs pilskalns. Gar kalna malām vēl saredzamas terašu atliekas, melnzeme un trauku lauskas. Tomēr kapsētas grāvji, kapi un būves lielā mērā grozījuši pilskalna seno izskatu.

Gorodišče
3 km. ziemeļos Indras dzelzsceļa piestātnei Pustiņas pag. Daugavpils apr. uz kārtīm redzams ciems «Gorodišče". Nosaukums aizrādīja, ka tur vajadzētu būt kādai apcietinātai vietai. Pārmeklējot ciema apkārtni, meklētā vieta atradās netālu no ciema, bet diemžēl jau sen kamēr gluži saarta. Tikai mītņu kārta ar trauku lauskām kalna piekājē liecināja, ka te kādreiz bijis pilskalns.

Klabauču pilskalns
Asūnes pag., Daugavpils apr., 3 km. dienv.-rietumos Asūnei, Asūnīcas upītes kreisajā krastā, Klabauču ciema robežās, ir neliels vecs pilskalns. Viņš sastāv no vieglas smilts un tāpēc jau sen izmantots ciema kartupeļu bedrēm. Kalna plakums un sāni tā izrakņāti, ka pilskalna īstais veids un mītņu kārta ir galīgi izpostīti. Vel atrodamas trauku lauskas akmeņi un ogles.

Vecslabadas Baznīcas kalns - pilskalns
Ludzas apr., Istras pag., paša Vecslabadas miesta vidū starp Ludzītes un Glubokojes ezeriem stāv vecā pareizticīgo baznīca. Šī baznīca uzcelta senā pilskalnā, kuru vēl tagad klāj melna mītņu kārta. Ap baznīcu esošie kapi, žogi un uzbrauktuves ļoti bojājuši pilskalna pirmatnējo veidu.

Micānu Kirkas kalns
Bērzgales pag., puskilometru rietumos Bērzgalei, Jezupa Škapara jaunsaimniecībai piešķirts kalns, uz kura atrodas luterāņu baznīcas drupas. Kalns ir senējs pilskalns, jo dažās vietās vēl redzamas terases. Lielajās grantsbedrēs, kas izgrābtas kalna sānos, redzama mītņu kārta, kura satur lielāku vairumu trauku lausku.

Kakarviešu pilskalns
Bērzgales pag. 2 km. dienv.-rietumos Dricāniem Rēzeknes apr. Kakorvišu ciema robežās ir tālu daudzināta vieta «Pilskalns". Bet sen jau šis pilskalns gluži noarts, tā kā tikai pēc ilgākas meklēšanas izdevās atrast dažus lausku paraugus. Šo pilskalnu pirmo reizi piemin Bīlensteins, bet arī kā noartu.

Jaunvietu pilskalns
Pilskalns ierīkots no dabas izdevīgā zemes mēlē starp divām stāvām, 5 - 6 m dziļām gravām. No zemes mēles turpinājuma R pusē pilskalna plakums atdalīts ar 1 m dziļu grāvi un valni, kura garums ap 13 m un augstums pret plakwnu ap 1 m. Pilskalna valni un grāvi divās vietās postījušas jaunāku laiku rakumu bedres. Viss kalns un tā nogāzes apaugušas ar kokiem.

Vidrižu Kaniņu kalns
Vidrižu Kaniņu kalns atrodas Limbažu raj. Vidrižu pagastā, ap 0,5 km uz ZR no pagasta centra, pie Bērzkalnu mājām. Pirmās ziņas par Kanilņu kalnu kā par pilskalnu reģistrētas 1929. gadā, bet 1932. gadā pieminekli plašāk aprakstīja A. Gusars.

Zlēku Pabērzkalns
Pabērzkalns atrodas Ventspils raj. Zlēku pagastā Ventas labajā krastā starp Jaunbērzkalnu un Priednieku mājām. 1895. gadā to apzinājis un pārbaudes izrakumus izdarījis V.Sizovs. 1937.gadā Pabērzkalnā notika arheoloģiskie izrakumi E.Šturma vadībā.

Ērgļu kalni
Divus kilometrus ziem.-rietumos Mazstraupes Plāču miestiņam aiz Zvejnieku mājām atrodas divi ezeri — lielākais Riebiņu, mazākais Eiķēnu. Starp abiem ezeriem stiepjas vairākus kilometrus gara kalnu kaupre apaugusi ozolaiņu mežu. Vietējie iedzīvotāji visu šo augstieni nosauc par „Ērgļu kalniem". Tai vietā, kur kalna mugura visšaurākā un kur tā vistuvāk ezeram, ierīkots pilskalns, kas paceļas 20 m. pār ezera līmeni.

Kamradžu pilskalns
Dažus desmit soļus dienvidos tai vietai, kur Krievainīte ietek Skujainē, atrodas kāda apcietināta vieta saukta „Cepļa kalniņš". Šis nosaukums cēlies no tam, ka Kamradzes mājas saimnieks, kura zemē minētais kalns atrodas, ierīkojis apcietinājuma ziemeļmalā kaļķu cepli.

Maizīšu pilskalns
Vienu kilometru austrumos Piksteres ezeram, tikpat tālu no augstā Sperjaņu kalna, ir kāds Augšzemei raksturīgs „Pilskalns". Viņš atrodas Varenbrokas Maizīšu māju zemē, kuras īpašnieks Andrejs Lazdiņš. Šo pilskalnu aizķer arī Ķīļānu māju robeža, īpašnieks Avots.

Plivdu pilskalns
Izlikās neticami, ka bieži apdzīvotā Preiļu apkārtnē nebūtu neviena pilskalna. Pēc ilgākas meklēšanas un taujāšanas izdevās uzzināt, ka kādu tīrumu Preiļu Plyudu ciema robežās, sauc par pilskalnu 1 km. rietumos Anspaku muižai un 2,5 km. dienv.-austr. Preiļiem, Preiļu strauta kreisā krastā. Šai vietā Preiļu strauts izgrauzies caur paaugstu vietu radīdams sev stāvus krastus.

Zlēku Karātavu kalns
Zlēku Karātavu kalna pilskalns ierīkots nodalītajā kaupres R galā. Pilskalna sāni no dabas ir krauji un īpaši nav stāvināti. R galā 3 m zem pilskalna plakuma līmeņa ir ap 8 m plats, izplūdis grāvis, kura priekšā ir ap 2 m augsts un 10 m garš valnis.

Melnā Ieža pilskalns
Melnā ieža pilskalns atrodas Rīgas raj. Krimuldas pagastā Braslas upes labajā krastā, ap 1 km uz DA no Braslas spēkstacijas aizsprosta. Pilskalnam nosaukums dots pēc smilšakmens ieža, kas veido pieminekļa ZA krauju. Pieminekli 1987. gadā atklāja G.Eniņš.

Tērvetes pilskalns
Tērvetes pilskalns (arī Cukurkalns) ir pilskalns Tērvetes novada Tērvetē, Tērvetes upes labajā krastā. Līdz 13. gadsimtam tajā tajā esošā zemgaļu valdnieka pils bija Tērvetes pilsnovada pārvaldes centrs. Pilskalns un senpilsēta ir valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis.

Mežotnes pilskalns
Mežotnes pilskalns (latīņu: castrum Mesiothe) jeb Viestura kalns atrodas Rundāles novadā iepretim Mežotnes centram Lielupes kreisajā krastā. Pēc Livonijas hroniku datiem līdz 1270. gadam šeit atradās zemgaļu Upmales zemes galvenā pils.

Mežotnes Vīna kalns
„Vīna kalns" tiek dēvēta apcietināta vieta puskilometru dienvidos Mežotnes Pilskalnam. No Pilskalna līdz Vīna kalnam stiepjas stāva krante, kas norobežo rietumos Lielupes pļavas. Šī krante ir kādreizējais Lielupes krasts, kas tagad upei atkāpjoties palicis dīks.

Sērpiņu pilskalns
Pilskalnam neliels iegarens plakums, kas pret vidu nedaudz uzkumpis. Uzbedumu nav nekādu, jo malas ir visai stāvas. Tomēr austrumos un dienvidos kalnmalās redzamas terases. Pirmā terase ierīkota 4 m. zemāk plakumam, bet otrā 9 m. zemāk. Ziemeļos un austrumos terašu nav.

Ureles pilskalns
Par „Baznīckalnu" deve nelielu skaistu pilskalnu Kūduma pag. jaunsaimniecības robežās. Šis pilskalns atrodas 2,5 klm. garā Rustēgas jeb Unguru ezera ziemeļu galā ne tālu no krasta. Vienu klm. ziemeļos pilskalnam stāv Ungurmuiža, vāciski saukta O r e l l e n.

Šņepstu pilskalns
Šņepstu Lielais kalns atrodas Preiļu-Aglonas ceļa kreisajā pusē (braucot no Preiļiem). Iegarenam maizes kukulim līdzīgais kalns ir 19 m augsts. DR pusē tas ir bijis aizsargāts ar grāvjiem, starp kuriem atradusies uzeja pilskalna plakumā. Plakums un D nogāze tiek arti kopš seniem laikiem, tādēļ dziļais melnais kultūrslānis, kas sedz kalna virspusi, ir sajaukts un lielākoties noarts uz leju.

Dundagas Kalna dārzs
Dundagas Kalna dārzs atrodas Talsu raj. Dundagas pagasta centrā, 60 m uz ZA no Dundagas mūra pils. Kā iespējamu nocietinājumu pirmais šo vietu jau 1809.gadā aprakstījis U.Šlipenbahs. 1943.gadā P.Stepiņš izteica minējumu, ka Kalna dārzu kā nocietinājumu 13 .gs. ierīkojuši vācieši un izmantojuši līdz Dundagas mūra pils uzcelšanai, kas pirmo reizi rakstos minēta 1318.gadā. 1981.gadā pilskalnā Ē.Mugurēviča vadībā izdarīti arheoloģiskie izrakumi.

Turaidas Rata kakts
Turaidas Rata kakts, saukts arī par Taurētāju kalniņu, atrodas Rīgas raj. Siguldas pilsētas teritorijā, Gaujas labā krasta augstienes stūrī, Vikmestes upītes gravas kreisajā krastā. Turaidas Rata kakts vai Rata kalns, kā tiek apzīmēta arī plašāka augstiene Gaujas labajā krastā, literatūrā minēts jau kopš 19. gs., bet Rata kaktu, apzīmējot to par "pilskalnveidīgu darinājumu", 1946.gadā plašāk aprakstījis K.Rozītis.

Kamardes pilskalns
Nospraužot valsts robežu dienvidos Bauskai, bijušā Kurzemes guberņas robeža līdz ar dažiem kv. kilometriem zemes tika piešķirta Latvijai. Tādā kārta kāds pilskalns, kurš skaitījās Kaunas guberņā, tagad pieder mums.

Kūliņu pilskalns
Šo pilskalnu dēvē par „Lielo pilskalnu", jo dažus simts soļus rietumos tam atrodas kāds no dabas paaugsts kalns dēvēts „Mazais Pilskalns". Mazais pilskalns nav nekāds pilskalns šā vārda īstā nozīmē, jo trūkst tam kaut kādu mākslīgu rakumu un mītņu kārtas.

Kategrades pilskalns
Nosaukums Katigrade satur sevī krievu sakni „grad", kas nozīme pili, pilsētu. Uz aizdomu pamata iztaujājot apkārtni, patiesi tika atrasta apcietināta vieta pie pašas Katigrades muižas, kas atrodas Jasmuižas pag., Daugavpils apriņķī.

Laucienes Milzu kalns
Laucienas Milzu kalns atrodas Talsu raj. Laucienas pagastā mežu masīvā nepilnus divus kilometrus uz DA no Talsiem celiņa, kas no Talsu - Nurmuižas vecā ceļa nogriežas uz Sapņu ezeru, labajā pusē.

Mālpils pilskalns
Mālpils (arī Klobažu vai Klabažu) pilskalns atrodas Rīgas raj. Mālpils pagastā Mālpils centrā Sudas upes kreisajā krastā pie Klobažu mājām. Pilskalns XX gs. 30. gados minēts literatūrā, tomēr plašāk tas aprakstīts tikai 40. gados.

Aužeļu pilskalns
Mēmeles kreisajā krastā, Ceraukstes pag., Aužeļu un Turku māju zemēs rāda cilvēka rokām veidotu kalnu, dēvētu „Pilskalns". Patieši šis ir tipisks pilskalns, kas ierīkots uz zemes raga, kurs radies starp sīka strautiņa gravu un stāvo Mēmeles krastu.

Skosu pilskalns
4. km. dienvidu rietumu virzienā no Saukas ezera rietuma gala skaitot, lielceļa malā atrodas Skosu mājas. Šo māju austrumos, Mārtiņa Steinberģa zemē atrodas vieta saukta „Pilskalns". Tas ir pļavu vidū savrūp stāvošs uzkalns 15 m. augsts.

Baraukas pilskalns
Ieapaļi trīsstūrains plakums, kurš samērā līdzens. Viņa garums 70 m., bet platums ap 40 m. Šo plakumu pret lauku ielenc ap 4 m. dziļš grāvis. Aiz tā stāv tikpat augsts uzbedums un otrs grāvis, kurš 3 m. dziļš. Šim pēdējam grāvim ir savs uzbedums, kurš, par veselu metru zemāks par pirmo, plakumam tuvāko uzbedumu.

Liepupes pilskalns
Šis „Pilskalns" ir Liepupes pag. Valmieras apriņķī, meža depart. pārziņā, Vecsalacas mežniecībā, 0,5 klm. rietumos Liepupes (Pernigeles) baznīcai un kapsētai, Liepupes kreisajā krastā, 3 klm. no jūras.

Lībagu Kāravkalns
Kāravkalns atrodas Talsu raj. Lībagu pagastā apmēram 3,5 km uz D no Talsiem, Talsu - Lībagu vecā lielceļa labajā pusē, 350 m uz DDR no Ratkalnu mājām. Pirmās ziņas par šo senvietu 1934. gadā sniedzis E.Šturms. 1937.gadā pieminekli uzmērīja Talsu pilskalna arheoloģisko izrakumu dalībnieki Ā. Karnupa vadībā. 1946.gadā A.Gusars Kāravkalna DA pusē konstatēja tam atbilstošu iespējamu kulta kalnu.

Sidgundas pilskalns
Sidgundas pilskalns, saukts par Veco kalnu, atrodas Rīgas raj. Mālpils pagastā, 0,5 km uz A no Sidgundas. Pirmo plašāko informāciju par Sidgundas pilskalnu 1939. gadā siedza K. Rozītis; 1942. gadā pilskalnu aprakstīja P. Stepiņš.

Pilveru pilskalns
Bauskas apriņķī, Valles pag. austrumos Pilveru mājām kādu vietu dēvē „Pilskalns". Šis pilskalns atrodas 2 kilom. ziem.-austrumos Palejkrogam, kas Valles-Šenberģes ceļmalā.

Kvēpenes pilskalns
Kvēpenes ir mežsargmājas Raiskuma pag. Cēsu apriņķī. Tās stāv dziļi mežā 5 klm. dienvidos Raiskuma ezeram un muižai, Gaujas labā krastā 6 klm. lejpus Cēsīm. Pie pašām Kvēpenēm, mājai austrumos atrodas varens senču pilskalns. Tas skaitās valsts mežā, Cēsu mežniecības Kvēpeņu apgaitā.

Rušenicas pilskalns
Tai vietā, kur Rēzeknes-Daugpils šoseja šķērso Rušas upi, atrodas Rušicas mazmuiža. Pate Rušas upe plaši plūsdama savieno Zalves un Rušūnas ezerus. Vienu kilometru dienv.-riet. Rušenicai un šosejas tiltam, Rušas labā krastā ierīkots pilskalns, apkārtnē dēvēts par „Gorodok". Viņš atrodas valsts mežā, Kapiņu p., Daugpils apr., iepretī Sekstu mājām.

Kubes (Senais) kalns
"Rokoties" pa vēstures materiāliem, pa laikam "uzpeld" informācija par iespējamiem pilskalniem pašreizējās Rīgas teritorijā.

Rumbas pilskalns
Rumbas pilskalns (Apaļais kalns) atrodas Talsu raj. Abavas pagastā 1,5 km uz DA no Veģiem, Abavas kreisajā krastā, 550 m uz ZA no Mazbrūveļu mājām. Pilskalnu pirmo reizi 1928.gadā reģistrējis un 1936.gadā uzmērījis E.Šturms.

Vējiņu pilskalns
Vējiņu pilskalns atrodas Cēsu raj. Straupes pagastā, ap 3 km uz R no Straupes, Braslas upes labajā krastā, 300 m uz Z no Vējiņu mājām. Pirmās ziņas par pilskalnu 1985. gadā sniedza A. Urtāns un G. Eniņš. Plašāk
pilskalnu 1986. gadā aprakstīja J.Urtāns.

Saukas pilskalns
„Pilskalns" Saukas pagastā, Saukas ezera austrumgalā, Gribtānu māju robežās. Tas ir niecīgs, 11 m. augsts uzkalniņš, kura pirmatnīgais izskats vairs nav nosakāms. Pilskalns ilgus gadus ticis arts un tāpēc plakums un sāni gluži pārveidoti.

Riekstu kalns
Pēc dažām ziņām „Riekstu kalns" (Nussberg) tiekot saukts arī par „Naudas kalnu". Tas atrodas Cēsīs pils dārzā, blakus pilsdrupām.

Margas kalns
Mārgas kalns, arī Meitas kalns, atrodas Susejas pag. ziemeļu malas robežās, īpašnieki — Bičoļa mantnieki.

Blaževiču pilskalns
Rušonu ezers austrumdaļa savienots ar Ubīļu, Biržkalna un Ilzes ezeriem. Starp tiem atrodas 5 km. gara šaura pussala ar Blaževiču ciemu viducī. 1 klm. dienvidos šim ciemam, kur pussala vistālāk izvirzās četrstūrī pret rietumiem, atrodas 12 m. augsts neliels uzkalns, to sauc par „Gorodoku" un viņš pieder minētam Blaževiču ciemam (Kapiņu pag., Daugpils apr.).

Ķētu pilskalns
Ķētu pilskalns atrodas Cēsu raj. Dzērbenes pagastā, 200 m uz D no Ķētu mājām un 800 m uz ZA no Dzērbenes dzelzceļa stacijas. Pirmās ziņas par pilskalnu 1931. gadā sniedza L. Gailītis; 1971. gadā Ķētu pilskalnu
apzināja un plašāk aprakstīja J. Apals.

Kurmāles pilskalns
Kurmāles pilskalns atrodas Kuldīgas raj. Kurmāles pagastā apmēram 4 km uz R no Kuldīgas, Kuldīgas - Ēdoles šosejas labajā pusē starp Meņģu un Laucenieku mājām. Pilskalnu 1895. gadā atklājis arheologs V.Sizovs . 1904.gadā plašāku pieminekļa aprakstu un novietnes skici publicēja E. Šmidts.

Stupeļu kalns
„Stupeļu kalns" Susejas Kalnstupeļu māju zemē, īpašnieks Ed. Talents. Savrup stāvošs 30 m. augsts kalns rietumos mājai. Šo kalnu Dr. Bīlensteins apraksta sekoši: „Pa kreisi ceļam, kas ved uz Ilzes muižu, izceļas no sīkiem pakalniem podiņa veidīgais Stupļa kalns 100' augstu un jau notālēm manifestējas kā pilskalns. Ar lielu līkumu kalnam nākas tuvoties caur Stupļu mājām.

Stanovišku pilskalns
„Gorodok" Stanovišķu ciema zeme, Kapiņu pag., Daugpils apriņķī. Kalns ar šo vārdu atrodas 0,5 km. austrumos minētam ciemam pie ceļa uz Randaukas ciemu. Šai vietā kalna kaupre, kas dodas no ziem.-austr. uz
dienv.-riet, visaugstākā un kārtīs apzīmēta kā ģeometrisks signāls 84,6 saženi virs jūras līmeņa.

Sermītes pilskalns
Sermītes pilskalns atrodas Kuldīgas raj. Laidu pagastā apmēram 1,5 km uz ZZR no Sermītes starp Vecmuižu un bij. Paegļu mājām. Pilskalnu pirmo reizi 1923. gadā literatūrā minējis E.Brastiņš, kurš, pats pilskalnu neapmeklējis, to tomēr pieskaitīja pilenēm. 1944.gadā Sermītes pilskalnu plašāk aprakstīja un uzmērīja A.Gusars.

Tīrumviekšeļu pilskalns
Tīrumviekšeļu pilskalns, saukts arī par Dobu kalnu un Krāsnsaugšu, atrodas Cēsu raj. Jaunpiebalgas pagastā, 2,5 km uz DA no Jaunpiebalgas, pie Viekšeļu ciemata Tīrumviekšeļu māju zemē. Pilskalnu 1985. gadā atklāja un aprakstīja G. Toropina.

Dignājas pilskalns
Dignājas pilskalns ir pilskalns Dignājas pagastā Daugavas kreisajā krastā pie Kusiņu un Bāliņu mājām (apm. 300 m no Daugavas).

Gorodokas pilskalns
Šis pilskalns ir vislielākais Kapiņu pagasta pilskalns (Daugpils apr.). Visas zīmes rada, ka tas ir arīdzan jaunākais starp citiem.

Aderkašu pilskalns
Aderkašu pilskalns atrodas Ogres raj. Taurupes pagastā, ap 1 km uz DA no Aderkašiem, 100 m uz A no Aderkašu kapsētas un 300 m uz Z no Aderkašu pareizticīgo baznīcas. Pieminekli 1945. gadā atklāja K. Rozītis.

Imuļu pilskalns
Imuļu (Lēnu) pilskalns atrodas Kuldīgas raj. Nīkrāces pagastā apmēram 2 km uz DR no Lēnām un nepilnu kilometru uz D no Zvaguļu mājām. To kā iespējamu pilskalnu 1923. gadā minējis E.Brastiņš, kurš pats senvietu tomēr neapmeklēja. Reāli pilskalnu 1930. gadā apzināja A.Gusars.

Sāruma kalns
Sārumkalns jeb Upurkalns ir pilskalns Cēsu novada Vaives pagastā. Pastāv viedoklis, ka šis pilskalns varētu būt vēstures hronikās minētais Autīnes pilskalns. Pilskalns ir valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis. Šis ir viens vissenākajiem un lielākajiem pilskalniem Latvijas teritorijā. Iespējams, šis pilskalns bija apdzīvots jau pirms mūsu ēras. Kopējā pilskalna virmas platība ir aptuveni 200 m2.

Kaldabruņas pilskalns
2 km. dienvid-austrumos Kaldabruņai, dažus desmitus soļu ziemeļos kapsētai, Vāveriešu māju zemē ir kāds maz daudzināts pilskalns. Viņu apkārtējie iedzīvotāji sauc šai vārdā, kaut gan tālākie nezin neko par viņa pastāvēšanu.

Skuju pilskalns
Par šo pilskalnu, kuram jaatrodoties pie Skujuciema Kapiņu pag. pirmās ziņas ienāca jau 1924. g. Tomēr dažādu apstākļu dēļ viņa uzmērošana varēja notikt tikai 1926. g. rudenī pateicoties mākslas akadēmijas audzēkņa A. Gusara uzņēmībai. Viņš arī ievācis sekošas ziņas.

Lielvārdes Dieva kalns
Lielvārdes Dievukalns, saukts arī par Cepures kalnu, Upurkalnu, Taurētāju kalnu un Karātavu kalnu, atrodas Ogres raj. Lielvārdes pagastā Rumbiņas upītes kreisajā krastā pie tās ietekas Daugavā. Pretim Dievukalnam pretējā Rumbiņas krastā ir Lielvārdes pilskalns ar viduslaiku pils drupām.

Tanīsa kalns
Tanīsa kalns jeb Tanīsa pilskalns ir pilskalns Raunā, Raunas novadā. Atrodas pie Līčupes ietekas Raunas upē, Raunas upes labajā krastā un ceļa Priekuļi—Rauna (P28) kreisajā pusē. Kalna augstums ir 60 metri virs jūras līmeņa un 25 metri virs Dzirnezera līmeņa.

Kalnišķu pilskalns
Šī vieta, saukta „Pilskalns", tika atrasta tikai 1924. g. vasarā pārmeklējot Dvietes pagastu. Pilskalna niecīguma dēļ tas pazīstams zem šā vārda tikai tuvākā apkārtnē. Kalns nesen piederējis Spaku mājām, bet īpašnieks Jānis Spāģis to pārdevis pagasta sabiedrībai smilšu rakšanai ceļu vajadzībām.

Madalānu pilskalns
Madelānu pilskalnu uzskata par vienu no skaistākajiem Latvijā. Tā relatīvais augstums ir ap 20 m. Pilskalna plakumu un dienvidu nogāzi vēl nesenā pagātnē lauksaimnieciski apstrādāja, tāpēc nocietinājumi šajā pilskalna daļā nav vairs saskatāmi.

Lielkalnu pilskalns
Lielkalnu pilskalns atrodas Aizkraukles raj. Iršu pagastā pie bij. Lielkalnu un Nomaļu mājām, 3 km uz R no Iršiem un 2,5 km uz D no Liepkalnes baznīcas. Pirmās ziņas par Lielkalnu pilskalnu Pieminekļu valdē ienāca jau 1925. gadā. 1931. gadā pieminekli uzmērīja un plašāk aprakstīja A. Gusars.

Baltcepuru pilskalns
Baltcepuru pilskalns atrodas Liepājas raj. Aizputes pagastā apmēram 0,5 km uz R no Aizputes pilsētas robežas un 200 m uz R no Baltcepuru mājām. Šī pilskalna (ar nosaukumu Čorkšu kalniņš) aprakstu, balstoties uz F.Jākobsona sniegtajām ziņām, 1923.gadā publicējis E.Brastiņš, kurš pats senvietu nebija apmeklējis, tomēr uzskatīja, ka tas nav īsts pilskalns. 1943.gadā pilskalnu uzmērīja P.Stepiņš.

Pīkaņu Skansts kalns
Mežoliešu gals atrodas skaistā kalnainā vietā kādus 10 klm. dienv.-austrumos Raunai. Šai apvidū augstākā vieta ir Slapjuma kalns, kas paceļas 251 metru virs jūras. Iepretim Slapjuma kalnam Palsas strauta kreisā krastā atrodas vieta saukta „Skanstes kalns", P. Elsiņam piederošo Pīkaiņu māju zemē, šai mājai ziemeļos. Nav šaubu, ka minētais māju vārds ir cēlies no pilskalna.

Rūrānu Batarejas pilskalns
Šo apcietināto vietu dēvē arī par „Raubišķu Batarejas kalnu" jo Batareja atrodas Pilskalnes pag., Movelišķu māju zemē un pieder Teklai Raubišķei. Kalnam 4 km. ziemeļos ir Skuķu un Dvietes ezeri, bet 1 km. ziemeļu rietumos Svistopoles ciems.

Gūtiņu pilskalns
„Pilskalns" Kapiņu pagastā, Daugpils apr. Gutiņu ciema zemē 1 km. rietumos šim ciemam, Pikalnes ezera austrumkrastā. Šis ir neliels ezers starp lielajiem Cerēšu un Višķu ezeriem pusceļā, 7 km. austrumos Daugavpils-Rēzeknes dzelzceļam.

Mežmalu pilskalns
Mežmalu pilskalns atradies Aizkraukles raj. Klintaines pagastā starp Daugavu un Rīgas-Daugavpils šoseju, 0,5 km uz DR no Mežmalu mājām. Nedaudz tālāk uz DA no pilskalna bija Krustlīču mājas. 1,5 km uz A no Mežmalu pilskalna atrodas Oliņkalna pilskalns. Mežmalu pilskalns un tā apkārtne 60. gadu otrajā pusē izmantota kā karjera vieta dolomīta ieguvei, pēc tam izstrādātais karjers applūdināts ar Pļaviņu HES ūdenskrātuves ūdeņiem.

Ievādes Kapličas kalns
Ievādes Kapličas kalns atrodas Liepājas raj. Aizputes pagastā apmēram 4 km uz DR no Aizputes, 0,5 km uz ZA no Ievādes, 200 m uz ZA no Vizbuļu mājām, Aizputes - Vecpils lielceļa kreisajā pusē. Ziņas par iespējamu pilskalnu levādē jau 1869.gadā publicējis A.Bīlenšteins, taču dabā viņš pilskalnu netika meklējis.

Dzērbenes Augstais kalns
„Augstais kalns" ir pašā Dzērbenē, draudzes zemē, piestātnes lielceļa kreisajā pusē šaipus kapsētai, Dzērves upītes kreisā krastā. Šī upīte savieno veselu rindu sīku ezeriņu, starp kuriem lielākie Brengūzis un Tauriņš. Cauri pēdējam tek Gauja — vēl maza upīte. Minētās ezeru virknes austrumos sākas plaši meži, bet rietumos 6—7 klm. plata bieži apdzīvota vieta, kurai rietumos atkal meži.

Sidrabiņu pilskalns
Pilskalnes pagasts pilnīgi attaisno savu vārdu. Viņā vairāk apcietinātu vietu, kā jebkurā citā Latvijas pagastā. Kāda no šām apcietinātām vietām atrodas Driķenišķu māju daļā un to dēve par „Santes kalnu". Vīns atrodas vienu kilometru dienvidos skaistajam „Batarejas" kalnam Bitānu un Kankaru māju tuvumā.

Zabornajas pilskalns
Meklējot pēc vēl neuzietiem pilskalniem Latgalē un pārmeklējot katru aizdomīgāku vietu vai vietas nosaukumu, uzkrita kara kartēs kāda vieta, nosaukta „Vecs Napoleona reduts". Napoleons nekad nav Latgalē bijis
un tālab arī nekāda reduta tur nevarējām iedomāties. Uzmeklējot šo aizdomīgo vietu izrādījās, ka tas ir neapšaubāms senu laiku pilskalns, un apkārtējie iedzīvotāji to devēja par „Gorodok".

Stukmaņu Vīnakalns
Par Vīnakalnu sauc vairāku kokiem apaugušu Daugavai paralēlu kalnu virkni, kas sākas 200 m uz ZA no Stukmaņiem Aizkraukles raj. Klintaines pagastā. Stukmaņu Vīnakalns situēts šīs kalnu virknes DR galā 300 m uz ZA no Stukmaņiem. Pilskalna ZA pakājē ir Vīnakalna māaas. Pirmās ziņas par pilskalnu 1947. gadā sniedza K. Rozītis un 1948. gadā - A. Stubavs.

Tāšu pilskalns
Tāšu (Vitku) pilskalns atrodas Liepājas raj. Medzes pagastā pie robežas ar Vērgales pagastu, 3 km uz ZR no Tāšu ezera un apmēram 300 m uz D no Vitku mājām. Pirmās ziņas par pilskalnu 1936.gadā pierakstījis E.Šturms; 1941.gadā pilskalnu plašāk aprakstīja K.Bregžis.

Bānūžu pilskalns
Šis pilskalns ir maz pazīstams, to zin tikai tuvākā apkaime. Viņš atrodas 8 klm. dienv.-rietumos Dzērbenei Sērmūkšu pag. kādā Upesmuižas jaunsaimniecībā. Vienu kilometru ziem.-austrumos pilskalnam stāv Bānūžu muiža (vāc. Kudling),bet netālu dienv.-austrumos skaistais Bānūžu ezers.

Zamečkas pilskalns
Nosaukums „Zamečkas kalns" ceļoties no polu runas un nozīmējot „Pilskalns". Šis pilskalns jau no tālienes redzams zemā Luksta (pļavas nosaukums) vidū. Viņš atrodas pie Kazimiriškes muižai kādreiz piederošās Ozolmuižas (Eichenholm), kas stāv 4 kilometrus ziemeļaustrumos Kazimirišķei un tikpat tālu no Daugavas, Pilskalnes pagastā. Pēc zemes reformas šis pilskalns iedalīts valsts aizsargājamos pieminekļos.

Greitas kalns
Nosaukumu „Greitas kalns" tauta izskaidro dažādi. Vieni saka, ka nosaukums cēlies no kādas teiksmainas milzu jaunavas Grietas, kas kalna uzbedumā esot aprakta, citi teic, ka „Greida" esot tas pats kas valnis, uzbedums, kriev. „гряда". Šis pēdējais izskaidrojums šķietas pieņemams, jo šo pilskalnu patiesi raksturo ap 70 m. garš taisns uzbedums. Blakus šim nosaukumam, kalnu daži sauc arī par „Pilskalnu".

Vītoliņu pilskalns
Vītoliņu pilskalns atrodas Liepājas raj. Kazdangas pagastā apmēram 1 km uz D no Kazdangas centra, uz R no bijušās Valatas muižas centra un 200 m uz Z no Vītoliņu mājām. Pilskalnu pirmais 1979.gadā plašāk aprakstījis A.Vasks.

Doļu pilskalns
Ļaudis stāsta, ka kalna pakājē upē senos laikos esot atrasts pulkstens (zvans). Par šo atradumu neko vairāk tie nezin. Apkārtne mežaina, pilskalniņš tālu no lielceļiem un tamdēļ bez vietējo iedzīvotāju palīga grūti sameklējams.

Palazdiņu pilskalns
„Palazdiņu kalns" ir visnožēlojamākais starp Pilskalnes pagasta pilskalniem. Viņu nav taupījis ne arkls, ne pasaules karš. Tas tā nopostīts, ka maz kas vairs glābjams. Šis pilskalns atrodams vienu kilometru dienvidos Kazimirišķes „Zamečkas kalnam" pie Palazdiņu mājām, 3 kilometri no Daugavas.

Leperu pilskalns
Šis ir trešais pilskalns uz Dubnas upes 2 km. austrumos „Greitas kalnam." Tas stāv 0,5 km. Lauka-Laperu ciemam, šā ciema zemē Višķu pag. Daugavpils apr. 1 km. ziemeļos Višķu-Krāslavas lielceļam.

Celensku pilskalns
Celensku pilskalns atrodas Alūksnes raj. Alsviķu pagastā, 300 m uz DR no Celensku mājām, 800 m uz R no Alūksnes pilsētas robežas un 300 m uz D no Alūksnes-Rīgas šosejas. Pirmās ziņas, ka pie Celenskiem atrodas Celišķu kalns, kas ir pilskalns. 1923. gadā Pieminekļu valdei sniedza J. Greste. Pieminekli plašāk 1978. gadā aprakstīja J. Urtāns.

Rinku pilskalns
Rinku (Boju) pilskalns atrodas Liepājas raj. Kazdangas pagastā 1 km uz A no Aizputes - Kalvenes šosejas un apmēram 300 m uz ZR no bijušajām Lejasrinku mājām. Šo pilskalnu 1946.gadā apzinājis un aprakstījis A.Gusars.

Uriekstes pilskalns
Urekste ir neliela upīte kādus 20 km. gara, kas pa mežiem tecēdama iekrīt no labās puses Gaujā augšpus Velēnai. Četri kilometri dienvidos Gaujai Urekstes labā krastā kādu vietu devē par „Pilskalnu". Šī vieta atrodas valsts mežā 2 km. ziemeļos Kalaņģu jeb Kalaiņu ciemam, 3 km. ziem.-rietumos Lizuma muižai. Pilskalns skaitās Lizuma pagastā Cēsu apriņķa austrumu stūrī.

Melnais kalns
Jau labi sen atpakaļ mūsu pilskalnu pētnieki bija izteikuši domu, ka pie Pilskalnes muižas Ilūkstes apriņķī vajadzētu būt kādam pilskalnam. Vairākkārt apvidu pārmeklējot, beidzot meklēto pilsvietu arī izdevās atrast. Tā stāv puskilometru ziemeļ-rietumos muižai dziļā gravā starp Dubezeru un Muižas ezeriņu. Muižu izdalot jaunsaimniecībās pilskalns iedalīts jaunzemnieku laukos.

Markovas pilskalns
Par šo pilskalnu, ta pat ka par citiem Latgales pilskalniem, Rīgā nebija nekādu ziņu. Tikai nejaušs gadījums lika sastapties ar ļaudīm, kas zināja pateikt, ka Mālnavas pag. Markovas salā (sādžā) Vikentija Bambāna viensētas zemē esot kāds kalns, kuru saucot par pilskalnu.

Krāču pilskalns
Krāču pilskalns atrodas Gulbenes raj. Lejasciema pagastā Gaujas kreisajā krastā pie Krāču mājām, 2,5 km uz DR no Sinoles. Pilskalnu 1961. gadā atklāja un plašāk aprakstīja J. Kučers. Tad arī pilskalnā izdarīti šurfējumi.

Šalku Zviedru kapi
Šalku Zviedru kapi - pilskalns atrodas Liepājas raj. Bunkas pagastā apmēram 7 km uz DDA no Durbes, 2 km uz DR no Tadaiķiem un 100 m uz DAA no Šalku mājām. Senvietu 1978.gadā atklājis A.Vasks.

Lapsu kalns
Pie lielceļa, kas ved no Lašu muižas uz Ilūksti, dažus simts soļus ziemeļ-rietumos Lagovkas krogam redzams izcirstā meža gabalā apaļš, cilvēka roku darināts kalns. Kalnam pāri iet tuvējo Ozolu (Užoļu) māju robeža, kas kalnā iezīmēta ar grāvīti. Kalna dienvidus puse atrodas valsts mežā (Lašu pag.).

Baranaukas pilskalns
„Gorodok" Daugpils apr. Naujenes pag. Lielbaranausku ciema zemē, puskilometru austrumos šim ciemam un tikpat tāļu ziemeļos Miglanu sādžai. Gar pašu kalnu strauji tek Dubnas upe un pilskalns atrodas viņas labajā krastā. Tas pēc sava izskata ir savrups neliels kalniņš ar 7 —10 m. augstām kraujām malām.

Brūveru pilskalns
Brūveru pilskalns atrodas Liepājas raj. Virgas pagastā apmēram 3 km uz DA no Virgas centra un 100 m uz ZA no Nuružu mājām. Lai gan Brūveru pilskalns 1968.gadā bija iekļauts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā, jebkādu arhīva ziņu par to trūkst. Dabā pilskalnu apsekojis un aprakstījis J .Asaris 1991. gadā.

Veišu Bļodas kalns
Veišu Bļodas kalns atrodas Gulbenes raj. Galgauskas pagastā, ap 2 km uz D R no Veišiem, tā saukta jā Vietassilā. Ap Bļodas kalnu ir vairākas zemnieku saimniecības, bet meža stūri, kurā tas atrodas, sauc par Gaiļasti. Pirmās ziņas par Bļodas kalnu 1986. gadā sniedza O.Miezītis. Tajā pašā gadā pilskalnu plašāk aprakstījis J. Urtāns.

Kaudžu pilskalns
„Pilskalns" Rankas pag. Kaudžu Mucenieka zemē, 1 klm. dienv.-austr. šām mājām un 1 klm. ziem.-rietumos Pilskalnu mājām, kuras robežas tieši pieskaras aprakstāmam pilskalnam. „Pilskalns" atrodas augstā Gaujas krastā labajā pusē netālu no pašas Gaujas.

Lašu pilskalns
Lašu pilskalns atrodas zem Lašu muižas dzīvojamās ēkas un pagalma 1,5 km. ziemeļaustrumos Eglaines dzelzsceļa piestātnei, Lašu pag. Ilūkstes apriņķī. Muižas īpašnieks licis apmūrēt visapkārt pilskalna sāniem romantisku laukakmeņu mūri ar stūriem, kāptuvēm un uzbrauktuvēm.

Adamovas pilskalns
Savadi, ka taisni pilsētu apkaimē esošie pilskalni visvēlāk tiek atrasti. Izskaidroju to ar pilsētas iedzīvotāju sastāvu. Viņi pa lielai daļai ienācēji un tā tad vietējās apkārtnes tradīcijas tiem svešas.

Priekšēnu pilskalns
Priekšēnu pilskalns. tautā saukts par Pumpiņkalnu vai Pūpolu kalnu, atrodas Madonas raj. Sausnējas pagastā, 6 km uz Z no Liepkalnes, Ogres upes kreisajā krastā. 300 m uz Z no Vecpriekšēnu mājām. Pirmās ziņas par Priekšēnu pilskalnu 1935. gadā sniedza J . Mustaps. Plašāk pilskalnu 1981. gadā aprakstīja J. Urtāns.

Gravas - Sudmaļu pilskalns
Gravas - Sudmaļu pilskalns atrodas Liepājas raj. Priekules pagastā 1 km uz A no Mazgramzdas, 100 m uz DR no Gravas - Sudmaļu mājām. Šo pilskalnu 1947.gadā apzinājis un uzmērījis A.Gusars.

Silaješku pilskalns
Šo pilskalnu, kas atrodas Rankas pagasta valsts mežā, tālākā apkārtnē dēvē par „Velna kalnu". Viņš stāv Kubules strauta lābā pusē, 0,5 klm. dienv.-austr. Silaješkas mājām. Šai vietā Kubule, izlauzušies cauri 30 m. augstiem smilšu kalniem, tek paplatu ieleju, kurā slapjas pļavas.

Āpšukalns
„Āpšu kalns" ir mazs pilskalniņš Sventas mežniecības mežā, kādas mazas upītes kreisā krastā. Upīte aiztek uz Oļšankas ciemu, kas 2 km. ziemeļos šim pilskalnam. Āpšu kalns ir vienu kilometru attālu no vēl aprakstāmās „Zamkas" Sventas mežā. Savu nosaukumu šis apcietinājums mantojis no āpšiem kuri šai kalnā vēl tagad mājo.

Krāslavas pilskalns
„Šokoladnaja gorka", kā redzams, ir jauns nosaukums, kas stājies kāda vecāka vārda vietā. Tomēr vecāko nosaukumu neizdevās vairs saklaušināt.

Purmsātu (Upes) pilskalns
Purmsātu pilskalns (arī Upes, Bunču, Priednieku pilskalns) atrodas Liepājas raj. Virgas pagastā 2,3 km uz ZR no Kalētiem, Birsteles (Birkstalas) upītes labajā krastā, 200 m uz DR no Upju mājām. Pirmās ziņas par pilskalnu 1929. gadā sniedzis J.Grietēns; 1942.gadā senvietu apzināja un uzmērīja P.Stepiņš.

Lazdonas pilskalns
Lazdonas pilskalns atrodas Madonas raj. Lazdonas pagastā Smeceres silā, 5 km uz R no Lazdonas un 1100 m uz DA no Smeceres kroga pie Madonas-Pļaviņu šosejas. Pirmās ziņas par pilskalnu 1928. gadā sniedza V. Manguls.

Lielmežu pilskalns
Par šo pilskalnu pirmās ziņas bija iesūtītas pieminekļu valdei, un tās noderēja šā pilskalna uzmeklēšanai un uzmērošanai. Lielmežu ciemam ir sešas saimniecības un tas apmeties dziļā mežā 7 klm. dienv. Jaunpiebalgas dzelzceļa piestātnei.

Sudmaļu pilskalns
Šis apcietinājums saukts „Zamok" atrodas Sventas pag. valsts mežā 7. apgaitā 1 km. ziemeļ-rietumos Svistopoles mājām, dažus simtus metru rietumos sudmalām. Tas ir iegareni apaļš savrup stāvošs kalns Sventas augstienes ziemeļmalā. No šejienes tālas izredzes uz Daugavas pusē esošiem līdzenumiem un mežiem.

Bantenišķu Gaisa kalns
Pieminekļu valdē bija ienākušas ziņas, ka Kombulu muižai ziemeļos esot kāds pilskalns. Apkārtni pārmeklējot izrādījās, ka tur nav neviena kalna ar tamlīdzīgu vārdu. Vienīgi kāds kalns, saukts „Gaisa kalns", varētu būt uzdotā vieta.

Aknīstes pilskalns
Aknīstes (arī Susējas) pilskalns atrodas Jēkabpils raj. Aknīstes pagastā Aknīstes ZR nomalē. Susējas upes ielejas labajā krastā pie Līvānu ielas, agrāk - pie Skanstnieku mājām. Pilskalnu jau 1899. gadā savā Kauņas guberņas arheoloģiskajā kartē atzīmēja F. Pokrovskis.

Vilces pilskalns
Vilces pilskalns atrodas Jelgavas raj. Vilces pagastā nepilnu kilometru uz R no Vilces bijušajā Vilces muižas parkā. E.Brastiņš 1926.gadā, balstoties uz K.Levisa of Menara iepriekšējām ziņām, savā grāmatā gan minējis šo senvietu, tomēr par īstu pilskalnu to neatzina.

Vieķu pilskalns
Šis "Pilskalns" atrodas plaša Jaunpiebalgas pagasta rietumgalā, gleznainā apvidū, pie Vieķu un Miģļu ciematiem. Pilskalns ir Vieķu māju zemē, šām mājām ziemeļu pusē. Šo māju apkārtne ir bagāta uzkalniem un ielejām, kas vispār raksturo šo Vidzemes augstienes daļu.

Kaķīšu pilskalns
3 km. ziemeļ-austrumos Sventas ezeram, 1 km. dienvid-austrumos baznīcai, Ilūkstes lielceļa malā ir Kaķīšu ciems, saukts arī par Kaķiškiem. Minētam ciemam puskilometru austrumos, lauku malā atrodas apcietināta vieta dēvēta „Zamok".

Izvaltas pilskalns
„Pilskalns" Berezaukas, jeb Berežīnes ciema zeme Izvaltas pag. Daugpils apr. 0,5 km. rietumos ciemam, sīka strautiņa kreisā pusē. Minētais strautiņš netālu iesākas pļavās, tek uz Uzvaldi un tālāk. Šā strautiņa ielejai apkārt augsti kalni ar laukiem un druvām.

Kauguru kalns
Makšinavas Kauguru kalns atrodas Balvu raj. Vīksnas pagastā, ap 1 km uz DR no Makšinavas sādžas un 2 km uz ZR no Kupravas. Kādreiz uz D no pilskalna bija Bērziņu mājas. Pilskalnu 1928. gadā apzināja un plašāk aprakstīja A. Gusars.

Silakalns
Mežmuižas Silakalns (Augstais, Pilātes kalns) atrodas Jelgavas raj. Vilces pagastā netālu no Lietuvas robežas apmēram 300 m uz D no Sila kapsētas. Pilskalnu kā iespējamo zemgaļu 13.gs. Silenes pils vietu 1892.gadā apzīmējis A.Bīlenšteins.

Vecpiebalgas pilskalns
Pilskalnam izlietots kāds paugurs, kas ap 10 m. augstāks par citiem apkārtējiem. Viņam nostāvinātas malas jumta kraujumā visapkārt iegarenam plakumam. Plakuma caurmērs 40 un 60 metru. Šim plakumam 9 m. zemāk, ziemeļrietumu pusē ir otrs plakums — domājamā priekšpils vieta. Pēdējā norobežota ar 3— 6 m. augstu sānu. Aiz šās priekšpils atrodas ieleja, kurā uzkrājas ūdens.

Baltkāju pilskalns
Līdztekus Daugpils — Kaunas šosejai 2km attālumā iet vecais lielceļš, kurš sākas no Kalkūnu miestiņa. Trijus kilometrus no Kalkūniem ša lielceļa malā ceļa līkumā ir Kilāču ciems, sastāvošs no 4 saimniecībām. Kilāčiem puskilometru austrumos kādu kalnu dēvē vietējā izloksnē „Pilikalnis".

Belogrudovas - Egļu pilskalns

Mistra kalns
Porskovas Mistra kalns atrodas Balvu raj. Šķilbēnu pagastā Porskovas sādžā, ap 2 km uz DR no Rekovas. Pieminekļa ZA pakājē ir Porskovas sādžas viensēta. Pilskalnu 1952. gadā atklāja E.Snores un S. Tarakanovas vadītā ekspedīcija.

Klosterkalns
Tērvetes Klosterkalns ( agrāk - arī Ķīķerkalns) atrodas Dobeles raj. Tērvetes pagastā Tērvetes centrā starp Dobeles - Bauskas šoseju un Tērvetes upi. Pirmais Klosterkalnu literatūrā kā eventuālu kapu kalnu ar mākslīgi veidotu terasi 1926.gadā minējis E.Brastiņš. 1975. un 1976.gadā Klosterkalnā 1000 m 2 platībā izdarīti arheoloģiskie izrakumi (vadītājs M.Atgāzis), kuros noskaidroja, ka Klosterkalns neapšaubāmi uzlūkojams par pilskalnu.

Ērgļu Skanstes kalniņš
Ērgļos pazīstamais „Skanstes kalniņš" atrodas Ogres kreisā krastā pie paša tilta un lielceļa. Tas ir neliels, savrūps, ap 10 m. augsts kalns nepareiza trijstūra veidā. Plakums līdzens ar lēzenu ieleju austrumpusē. Uzbedumu, grāvju un terašu nav.

Kaplavas pilskalns
Bornes pagastā, Ilūkstes apriņķī 3 kilometru dienvidos Daugavai un Liel-Bornas muižai, netālu no Vaksovas ciema meža vidū atrodas apcietināta vieta saukta „Zamki". Apcietinājumam izmantots samērā lēzens kalns, kas no dabas daudz nav atšķiries no blakām esošām citām augstām vietām.

Žaunerānu pilskalns
Šo pilskalnu zin plaša apkārtne. Tas tamdēļ, ka viņš atrodas paša lielceļa malā un īpatnēji izskatās. Gandrīz katrs ceļa gājējs to redzējis un atceras.
„Pilskalns" atrodas Daugpils apr. Aulejas pag. Žaunerānu ciema robežās. Uz kara kārtīm šā ciema vārds gan rakstīts „Žalnerčiki", bet ļaudis šo ciemu tā nesauc.

Jurizdikas pilskalns
Jurizdikas pilskalns atrodas Ludzas pilsētas A nomalē. Tas ierīkots ZRRDAA virzienā orientētas kaupres galā, kurai Z ir Lielais Ludzas ezers, bet D - Lielajā Ludzas ezerā ietekoša strauta lēzenā leja. Šīs pašas kaupres ZRR galā ap kilometru no Jurizdikas pilskalna atrodas Ludzas viduslaiku pils drupas. bet kaupres vidusdaļā ir pazīstamais latgaļu vēlā dzelzs laikmeta kapulauks Odukalns. Jurizdikas pilskalnu 1959. gadā apzināja V. Urtāns.

Kazdangas Roņu Baznīcas kalns

Kaivēnu pilskalns

Grundānu pilskalns

Černoručjes pilskalns

Silovas pilskalns

Kapusila pilskalns

Robežnieku pilskalns

Ogres pilskalns

Indricas pilskalns

Piziču Pilsētas vieta

Bulandu pilskalns
Šis pilskalns uziets tikai pašā pēdējā laikā, jo apvidus, kurā tas atrodas, ir zaudējis savas agrākās tradicijas un līdz ar to arī ziņas par senvietām. Tas tāpēc, ka pirms gadiem šeit nometināti kolonisti - vācieši. Aprakstāmo pilskalnu tie dēvē „Eichenbuckel". Tas skaitās Iršu pagastā, Madonas apr. Bulandu māju zemē.

Robežnieku (Pustiņas) pilskalns
„Zamok" skaitās Daugpils apr., Pustiņas pag., katoļu baznīcas zemē. Dienvidos Pustiņas muižai atrodas Ūseņu ezers, kuru krievi pārtaisījuši par „Gusevo"-zoss ezeru Šai 2 klm. garā ezerā iespiedušās trijās ap puskilometru garas pussalas. Viena no pussalām, kas atrodas ezera ziemeļpusē izmantota pilskalna celšanai.

Kantinieku pilskalns
Kokiem un krūmiem apaugušais Kantinieku pilskalns izveidots A-R virzienā orientētas līdz 15 m augstas kaupres R galā. Kaupri A pusē šauru zemes mēle saista ar plašāku augstieni. Starp augstieni un pilskalnu, kā arī pilskalna R un D pusē ir purvainas lejas.

Putna kalns
Tikai vēlāk 1926. g. pieminekļu valdes archail. ekspedīcijas dalībnieks J. Zaikovs ziņoja, ka tam izdevies uziet meklēto pilskalnu.

Mīsnīku pilskalns
Šā pilskalna atrašana ir laimīgs gadījums, Pustinā gadījās kāds cilvēks, kurš kalpojis robežsargos uz Krievijas robežas. Viņš stāstīja, ka tuvu robežai, Asūnes pag., puskilometru dienvidos Miznieku ciemam mežā esot kāda vieta ar grāvjiem un uzbedumiem.

Lošu pilskalns
Lošu pilskalns atrodas Rēzeknes raj. Silmalas pagastā Lošu sādžā, ap 2,5 km uz ZA no Prezmas, tagad nosusinātā Lošu ezera D krastā. Pirmās ziņas par pilskalnu 1936. gadā sniedza F. Svīkša. Plašāk pilskalnu 1978. gadā aprakstīja A.Radiņš.

Kaņepēnu pilskalns
Pirmās ziņas par šo pilskalnu Pieminekļu valdei ienāca 1926. gadā no etnogrāfiskās ekspedīcijas darbiniekiem Ķaunes un Zaikova, kas pārmeklēdami Bērzaunes pagastu bija šo pilskalnu uzgājuši. Uzmērošanu izdarīja A. Gusārs šā sējumu iespiešanas laikā. Līdz ar to ievadā minētais Vidzemes pilskalnu skaits par vienu pavairojies.

Lubānes kalns
„Lubānes kalns" atrodas Dagdas katoļu baznīcas īpašumā un lietošanā. Viņa vieta 1 km. dienvid-rietumos Dagdas baznīcai un miestam, divu lielceļu starpā — viena, kas ved uz Skudriķiem un otra — uz Osūni. Pilskalnam tuvākais ciems Ozoliņi.

Leimanišķu Baterijas kalns
Leimanišķu Baterijas kalns atrodas valsts mežā, kas saukts par Šentes kalniem. Rēzeknes raj. Maltas pagastā pie Leimanišķu sādžas, ap 3 km uz DA no Maltas un 0,8 km uz A no Maltas-Pušas lielceļa. Pilskalnu 1941. gadā pirmais plašāk aprakstīja P. Stepiņš.

Puduļu pilskalns
Puduļu ciems atrodas Vietalvas pagasta 8,5 km. dienvidos Vietalvas muižai, 5 km. ziemeļos Pļaviņām, 1 km. austrumos Odzes ezeram. Šo māju zemē atrodas tālu pazīstams „Pilskalns". Šā pilskalna slava vairojusies tamdēļ, ka kalns ir Vietalvas-Pļaviņu lielceļa malā un ar savu neparasto izskatu katram ieraugāms. Pilskalna atrašanos šai vietā norāda arī tuvējie vietu vārdi: austrumos Pilskalnu mājas, bet ziemeļos Pilienas.

Dagdas pilskalns
Nosaukums „Zamok" ieviesies seno apcietinājumu nosaukumos visur tur, kur apkārtnē poļu iedzīvotāji. Šeit aprakstāmais „Zamok" atrodas Dagdas pag. Vecdomes (Staromišļa) muižas zemē. Pēc zemes reformas šis pilskalns iedalīts Ignata Pizana jaunsaimniecībā.

Leimanišķu pilskalns
Leimanišķu pilskalns, saukts par Apšu vai Barsuku kalnu, atrodas Rēzeknes raj. Maltas pagastā pie Leimanišķu sādžas, ap 3 km uz D A no Maltas. Pilskalns situēts tā sauktajā Šentu mežā, ap kilometru uz A no Maltas-Pušas lielceļa. Pāris simt metru uz DA no pilskalna ir aizaugošais Kirzaka ezers. Pilskalnu 1961. gadā pirmais plašāk aprakstīja V. Urtāns.

Sāvienas pilskalns
„Pilskalns" Sāvienes pag. Madonas apr. Valsts mežā. Tas atrodas 1 klm. dienv.-riet. Aizdrīkšņu ezeram, 4 klm. dienv. Lijogradei, pusceļā no Lijogrades uz Beļavas muižu, 0,5 klm. no lielceļa tā labā pusē.

Andžānu pilskalns
„Pilskalns" Šķaunes pagasta Ludzas apr. Lielandžānu ciema zemē. Ciems izdalīts viensētās un minētais pilskalns iekrīt brāļu Nikodēma un Genricha Andžēnu īpašumā. Uz kārtīm Lielandžānu ciems kļūdaini apzīmēts par Lielmačiem. Šī kļūda ieviesusies krievu topogrāfu nevērības dēļ un nav izlabota arī latviskās kara kārtīs. Mūsu pilskalns atrodas Lielandžānu ciema vietai 2 km. rietumos, netāļu no Keiļevas mazmuižas. Krievijas robeža no pilskalna nedaudz par 2 kilometriem.

Sildu pilskalns
2 klm. austrumos Ļaudonas Odzienai 1 klm. šaipus Sildu mājām Mētraines pag. Madonas apr. kādu vietu dēvē par „Pilskalnu". Rietumos šim pilskalnam ir kāda jaunsaimnieka īpašumi, kurus tas nosaucis par Pilskalniem par godu šai senai vietai.

Pušas pilskalni
Pušas pilskalns (Pušas pilskalns I) atrodas Rēzeknes raj. Pušas pagastā, ap 0,5 km uz Z no Pušas. Pirmās ziņas par pieminekli sniegtas 1925. gadā; 1983. gadā pilskalnu plašāk aprakstīja A. Radiņš.

Poliščinas pilskalns
„Gorodišče" ir krievisks nosaukums pilskalnam, kas atrodas Šķaunes pag. Ludzas apr. Poliščinas ciema zemē. Viņš stāv nepilnu kilometru dienvidos Poliščinas baznicai pie pašas Krievijas robežas. Aiz robežas Krievijas pusē sākās Osvejas ezera līdzenums ar saviem purviem un mežiem, kā dabīga latviešu apdzīvotas zemes robeža.

Visagala pilskalns
Aiviekstes krastmalās ir tikai viens pilskalns, kaut gan viņa pieskaitāma lielākām Latvijas upēm. Tas izskaidrojams ar zemiem, neizdevīgiem šās upes krastiem un mežaino, neauglīgo apkārtni. Šis vienīgais Aiviekstes pilskalns stāv 0,25 klm. dienvidu-rietumos Visāgales kapsētai Brakaļu-Grīvu māju laukos rietumos mājai vecā lielceļa tuvumā.

Meikšānu pilskalns
„Kapi" Ludzas apriņķī, Šķaunes pagastā Meikšānu ciema robežās. Šis ciems atrodas 2 km. no Krievijas robežas, 10 km. ziemeļos aiz robežas esošam Osvejas ezeram. Aplūkojamais pilskalns atrodas minētā ciema dienv.-rietumpusē otrpus upītei, kas tek gar ciemu.

Smaganu pilskalns
Smaganu (Smageņu) pilskalns atrodas Rēzeknes raj. Mākoņkalna pagastā Martušovkas sādžā, 150 m uz D no Smaģeņu ezera, 6 km uz R no Ļipušķiem un 0,5 km uz ZR no Bondaru pilskalna. Pilskalnu 1941. gadā atklāja un plašāk aprakstīja P. Stepilņš.

Ubānu pilskalns
Pilskalnu tuvuma bieži gadās Ūbanu, Urbanu un Urbju mājas. Gribot negribot jādomā, ka šiem vietu vārdiem kāds sakars ar latīņu valodas Urbs = pilsēta. Šis „Pilskalns" ir Praulienes pagasta Lejas Ūbānu māju zemē, 2 km. dienvid-austrumos Lazdonas muižai Saikavas lielceļa kreisā pusē Ilgas upītes malā. Madonas pilsēta no šā pilskalna stāv 6 km. ziemeļ-rietumu virzienā.

Kausas pilskalns
No pirmak apskatītiem Meikšānu „Kapiem" iesākās garā „Kausa" un dodas ziem.-austr. virzienā, 4 klm. nepārtraukti līdz Razlivkiem. Šis ir apbrīnojamākais dabas darinājums ledus laikmetā. Ap 30 metru augsts šaurs kalns, kā milzīgs dzelzsceļa dambis visus četrus kilometrus nekur nepārtrūkst, nekur nesaplok un neizjūk. Viņa virsa ir tik plata, kā pa to var braukt ratiem, bet gar abām pusēm sānu kraujums tik stāvs, kā jumts.

Bondaru pilskalns
Bondaru pilskalns atrodas Rēzeknes raj. Mākoņkalna pagastā Bondaru sādžā. 5,5 km uz R no Ļipušķiem. Pērkoņu ezera Z pusē ap 200 m no ezera. Pirmās ziņas par pilskalnu publicētas 1924. gadā; 1941. gadā pieminekli plašāk aprakstīja P.Stepiņš.

Aronas pilskalns
„Ārones kalns" senāk esot saukts par „Pilskalnu" un arī par „Gultas kalnu". Savu tagadējo vārdu tas esot ieguvis tikai pirms 30 gadiem, jo kalnā noturamo izrīkojumu dēļ tas sludināts Ārones upītes vārdā par Ārones kalnu. Šis pilskalns atrodas Ārones labā krastā Brencēnu māju zemē, Grazdonas pag. Kalns stāv pašā Bērzones Madonas lielceļa malā, pie Arones strauta tilta, 4 klm. austrumos Bērzonei.

Naumku pilskalns
Naumku pilskalns bijis mākslīgi nocietināts pilskalns. Tā ziemeļgalā vēl redzami grāvji un uzbedumi. Gar paugura rietumu sāniem visgarām gājusi terase. Mītņu kārtā arheoloģisko izrakumu laikā atrastas trauku lauskas, plānas un virpotas.

Milkas pilskalns
Milkas pilskalns, saukts par Gorodoku, atrodas Rēzeknes raj. Māk0ņkalna pagastā Milkas sādžā, 2,5 km uz ZZR no Andrupenes. Pilskalnu 1941. gadā atklāja un plašāk aprakstīja P. Stepiņš.

Mārcienas pilskalns
Bez pavadoņa, kas pārzin apkārtni, šo pilskalnu grūti uzmeklēt, jo tas atrodas dziļi valsts mežā. Viņš stāv 1,5 klm. dienv.-rietum. Mārcienas muižai un dzelzceļa piestātnei, 1 klm. austrumos Ārones upei. Šai vietā no ziemeļiem uz dienvidiem vairāku kilometru garumā stiepjas paralēlas smilšu un zvirgzdu kaupres. Vienā no tām, Janēnu lauku tuvumā ierīkots 150m. garš pilskalns.

Meļņiku pilskalns
„Gorodišče", Ludzas apr., Istras pag., valsts mežā. Mežs ieprojektēts piegriezumam Vecslobodas ciemam, kas atrodas puskilometru dienvidos šim apcietinājumam. Turpat kalnam austrumos atrodas Meļņiku ciems un Istras upe, bet 1 klm. rietumos stāv ezeru trijotne: Dziļais, Istras un Ludzītes.

Anspoku pilskalns
Anspoku pilskalns atrodas Preiļu raj. Preiļu pagastā Anspoku sādžā, 50 m uz Z no bij. Anspoku "medību pils", Preiļu - Aglonas šosejas kreisajā pusē, ap 2 km no Preiļiem. Pieminekli 1977. gadā apzināja J. Urtāns.

Pilskalns
Bez jau aplūkotā „Pilskalna", Mārcienas pagastā ir vēl otrs nevācu pilskalns. Šis atrodas 4 km. rietumos Mārcienai un tik pat tālu dienvidos Bērzonei tai vietā, kur sastopas Mārcienas un Bērzones lielceļi, lai dotos uz Veckalsnavu. No Veckalsnavas muižas līdz aprakstāmam pilskalnam tikai 2 kilometri.

Zubrovas Gorodoks
Apcietinājums, kuru krievu iedzīvotāji dēvē „Gorodok" atrodas Ludzas apr. Istras pag. Zubravas ciema Silvestram Triznam piederošās viensētas zemē.

Kropovas Šancu kalns
Kropovas Šancu kalns, saukts arī par Zamek vai Zvīdru šanci, atradās Preiļu raj. Rušonas pagastā pie Kropovas un Šancu sādžām, ap 2 km uz DA no Aglonas dzelzceļa stacijas. Pilskalnu pirmais 1926. gadā reģistrēja B. Brežgo. Pēc II pasaules kara pilskalns pilnīgi norakts. Tā apraksts sastādīts pēc B. Brežgo 1926. g. uzmērījuma un P. Stepiņa 1941.g. apraksta.

Dārznīcas kalns
„Dārznīcas kalnu" vecāki ļaudis saukā par „Dāržīnes k". Tas skaitās Madonas apr., Lauteres - Viesienes pag. un stāv 1 klm. austrumos Viesienes muižai pie nodegušā Pupu kroga. Kalns piešķirts Viesienes patērētāju biedrībai, bet viņa rietumu sāns - piensaimnieku biedrībai.

Rudavas kalns
Šis ir apkārtnē tālu pazīstams kalns, jo viņu tālu redz kā augstu vietu. „Lītova gora" arī „Rudova gora" paceļas 114,3 saž. virs jūras, kā tas apzīmēts topogrāfiskās kartēs. Kalna nosaukumi stāv sakaros ar tuvējiem ciemiem Rudova un Ļitovskije.

Ciriša Upursalas Upurkalns - pilskalns ar apmetni
Upursala atrodas Preiļu raj. Aglonas pagastā Cirīšu ezera ZA daļā, ap kilometru uz R no Aglonas. Iepriekš tika uzskatīts, ka Upursalas Upurkalns ir cilvēka roku nepārveidota kulta vieta. 1977. gadā J. Urtāns Upursalu apsekoja un viņa vadībā Upurkalnā un tā pakājē tika izdarīti arheoloģiskie izrakumi. Noskaidrojās, ka Upurkalnam ir pilskalnu raksturojošās pazīmes.

Lauteres pilskalns
Iepriekšējo pilskalnu aprakstot pieminētās Nigestes mājās, kas atrodamas uz Kriev. 3 verstu kartes un Vācu 100.000. kara kartes, atradušās tikai dažus simts soļu no šī pilskalna. Tomēr, nav domājams, ka senā Negeste varējusi atrasties šai pilskalnā, jo tas ir pārāk mazs un pirmatnējs. Aprakstāmā vieta gan varētu būt pirmā Negeste, kas papamesta, tiklīdz uzcelts otrs spēcīgāks pilskalns Dārznicas kalnā.

Pentjušu pilskalns
„Zamkovaja gora" latviešu mute tiek saukta par „Pentušu kalnu". Šis kalns atrodas Ludzas apr. Nerzas pag. Pentušu jeb Pentuchu ciema īpašumā. Pats šis ciems stāv 5 km. dienvidos Nerzas ezeram.

Valaiņu pilskalns
Valaiņu pilskalns, saukts par Zirņu kalnu vai Sauleskalnu, atrodas Preiļu raj. Aglonas pagastā Valaiņu sādžas purvā, kura Z un A malās ir Sauleskalnu un Akatnieku mājas. Valaiņu purvs atrodas 4 km uz DDA no Aglonas. Pirmais pieminekli 1941. gadā aprakstīja P. Stepiņš.

Vējavas pilskalns
Vējavas (vāc. Fehgen) „Pilskalns" stāv 1 klm. dienv.-rietumos pagastvaldei, tikpat tāļu ziem.-austrumos Vējavas muižai, valsts mežā, Laģēnu māju lauku tuvumā. Divi klm. dienv.-austrumos pilskalnam paceļas 280 m. augstais Bākužu kalns.

Divkšu pilskalns
Mežu apaugušais Divkšu pilskalns, kas tautā saukts par Zelta kalnu, ir plašā apkārtne augstākā vieta un ir redzams no lielāka attāluma. Kalna stāvs labi izdalās no Nirzas puses un pāri pār Nirzas ezera dienvidrietumu un rietumu galu. Sādža, pēc kuras pilskalns orientēts, arhīva ziņās un literatūrā tiek saukta ļoti dažādi (Dūkstu, Dinštu, Divkstu, Divkšu, Dūkstu, Diukštu, Divkstu u.c).

Okras pilskalns
Okras pilskalns atrodas Krāslavas raj. Kastuļinas pagastā, 1,5 km uz ZR no Vecokras, Dubuļu ezera DA galā Dagdas-Aglonas šosejas labajā pusē. Pirmais pilskalnu 1941. gadā aprakstīja P. Stepiņš.

Pilsezera (Avotiņu) pilskalns
Grūti uzejams pilskalns, Mēdzules pagastā Madonas apriņķī valsts mežā. Viņš atrodas maz apdzīvotā pļavainā un mežainā apvidū, 1 klm. dienv.-rietumos Ogriešu (Ogerhof) mājām, kuras latviskās kārtīs kļūdaini apzīmētas kā „Ogriņi", un 1 klm. austrumos Zvejnieku mājām pie maza aizaugoša ezeriņa, saukta „Pilsezers".

Porkaļu pilskalns
Parkaļi nav vienīga apdzīvota vieta, pēc kuras varētu nosaukt šo apcietinājumu. Tikpat tāļu no „Gorodoka" atrodami Baldači, Uškačeva un Padoiniki. Šis pilskalns atrodas valsts mežā un vismaz 1 km. no minētām vietām.

Stalidzānu Svilušais kalns
Stalīdzānu Svilušais kalns, kādreiz saukts arī par Kara kapiem, atrodas Krāslavas raj. Andrupenes pagastā valsts mežā, 1,5 km uz ZRR no Andrupenes. Stalīdzānu sādža atrodas aiz meža apmēram kilometru uz Z no pilskalna. Pirmās ziņas par Svilušo kalnu kā par pilskalnu 1925. gadā sniedza 0. Bērziņš; plašāk kalnu 1941. gadā aprakstīja P. Stepiņš.

Liezēres pilskalns
„Pilskalns" ir Liezeres pag. Kalna Vecvēķu māju zemē, Vienu kilometru dienvidos Liezeres ezeram, pa labi ceļam kas iet no Liezeres muižas uz Ozolmuižu (Eckhof), 1 klm. ziemeļos šai muižai.

Solomenku pilskalns
Šo „Gorodoku" atradis prof. Fr. Balodis Ludzas apriņķī, Pildas pagastā 0,5 km. austrumos Solominku ciemam. Pilskalns skaitās valsts mežā, 2 km. dienv. rietumos Parkaļu ciemam, kurš jau minēts iepriekšējā pilskalna aprakstā.

Brīveru Garadkas kalns
Brīveru Garadkas kalns atrodas Krāslavas raj. Andrupenes pagastā Brīveru sādžā, 3 km uz ZA no Andrupenes. Pirmais pilskalnu 1941. gadā plašāk aprakstīja P. Stepiņš.

Arnicēnu pilskalns
„Pilskalns" Oļu-Apeltienes pag. Ārnicēnu māju daļā. Šās mājas pieder pagastam, jo saimnieks esot izputējis. Pieminētais pilskalns atrodas 1,5 klm. ziemeļos Ārnicēniem purva malā, 3 klm. rietumos Apeltienes muižai.

Gorku pilskalns
„Zamkovaja gora" stāv 4 klm. ziem.-rietumos Goveiku pilskalnam, Pildas pag. pie Gorku mazmājas, dienvid-rietumos šai mazmājai. Šai vietai 2 klm. austrumos atrodas Latišu ciems. Tomēr' tuvāk par Latišu (Lācišu) ciemu stāv Barsuki, Inčiki un Vesari.

Jukumu Grumuškas kalns - pilskalns I
Par Grumuškas (arī Grumuļu) kalnu tiek dēvēta ar mežu apaugusi A-R virzienā orientēta kaupre, kas atrodas Krāslavas raj. Andzeļu pagastā, 2 km uz ZR no Andzeļieni un uz D no Jukumu sādžas. Ap puskilometru garās kaupres abos galos izveidoti pilskalni.

Cesvaines pilskalns
Uz šo pilskalnu droši vien zīmējas 1209. g. senrakstos minētā pilsēta urbs Ceessove un vēlāk piesauktā castr. Sessove, Chessove, tāpat arī krievu kronikās sastopamā Чествинь). Šai ziņā vēstures pētītājos valda vienprātība.

Gorodku pilskalns I
Vienu kilometru ziemeļos Biešas ezeram, Ludzas apr., Rundānu pag. ir ciems, kurš kārtīs apzīmēts „Gorodok". Kā zināms, šāds nosaukums zīmējas uz pilskalniem, kurus krievi dēvē šajā vārdā.

Jukumu Grumuškas kalns - pilskalns II
Jukumu II Grumuškas kalna pilskalns atrodas Krāslavas raj. Andzeļu pagastā jau iepriekš aprakstītās kaupres R galā. ap 250 m attālumā no I Grumuškas kalna pilskalna.

Gribažu pilskalns
„Pilskalns" senākā Bučauskas, tagad pārdēvētā Vīrānes pag. 5 klm. dienvidos Vec- un Jaun-Adulienes muižām, 2 klm. austrumos mazākam Vīrānes ezeram, Kalna-Jāņgribažu zemē. Gribažas ir vairākas šai pagastā, bet mūsu pilskalns ir cieši Jāņgribažām ziemeļu pusē.

Ķīšu kalns
Šo pilskalnu diezin kāpēc vietējie krievu iedzīvotāji devē „Jeršovka". Viņš atrodas Lielā Ludzas Ciblas ezera austrumkrastā, Eversmuižas pag., Šelupinku ciema zemē. „Jeršovka" stāv 0,5 klm. ziem.-rietumos Šelupinkiem. Citi kalnam tuvākie ciemi: Severinki, Černomordi un Kovaļki.

Rubuļu pilskalns
Rubuļu pilskalns atrodas Krāsla­vas raj. Šķaunes pagastā Rubuļu sādžā, 6 km uz ZZR no Bērziņiem un 9 km uz R no Šķaunes. Pirmās ziņas par pilskalnu 1925. gadā sniedza A. Krimuldēns.

Obzerkalns
Šo pilskalnu, sauktu par „Obzerkalnu", atradis piem. valdes darbinieks stud. H. Riekstiņš. Kalns atrodas Dzelzavas pag. Griguļu ciemata zemē 3 klm. dienvidos Adulienes pagasta namam.

Degteru pilskalns
„Silene" tā tiek saukts kāds pilskalns Ciblas pag. Ludzas apr. dažus simtus metru ziemeļos Degteru ciemam šā ciema robežās. Ciems atrodas 1,5 km. ziemeļos Eversmuižai.

Fridrihovas pilskalns
Fridrihovas pilskalns, saukts par Gorodoku, atrodas Krāslavas raj. Bērziņu pagastā, ap 3 km uz D no Bērziņiem un uz DA no bij. Fridrihovas. Pirmās ziņas par Fridrihovas pilskalnu publicētas jau 1903. gadā. Uz to pamata pieminekli 1926. gadā apsekoja un uzmerīja B. Brežgo, bet 1941. gadā plašāk aprakstīja A. Gusars.

Liedes kalni
„Liedes kalni" ir Adulienes pag. uz pašām pagasta robežām Liedēs upes labajā krastmalā. Šie kalni ir savāds dabas brīnums: viņi novietojušies līdzenā apvidū, Liedēs ielejā taisnā rindā kā maizes klaipi ar nelielām atstarpēm.

Ciblas Kapu kalns
„Kapu kalns" atrodas Ludzas upes laba pusē iepretim Eversmuižai, kura stāv kreisajā krastā. Kalnam pieskaras Kazlavu ciema īpašumi un tamdēļ to sauc arī par „Kazlavu kalnu". Senāk kalns piederējis muižai, bet tagad atrodas valsts zemes fondā.

Brīveru pilskalns
Brīveru pilskalns, saukts par Garadiņu vai Gorodoku, atrodas Krāslavas raj. Šķeltovas pagastā Brīveru sādžā 2,5 km uz ZA no Šķeltovas, Dubnas upes labajā krastā pie Upes Kudiņu ūdens dzirnavām. Pilskalnu 1941. gadā atklāja un plašāk aprakstīja A. Gusars.

Krapas pilskalns
„Pilskalns", par kuru nekas nebija zināms, kaut gan tas ir ievērojams savos apmēros. Viņš atrodas ap 0,5 klm. ziem.-rietumos Kropes muižai, Golgovskas pag. Madonas apr. Tas izdalīts zemes reformā savrups un ierādīts pagasta grants grābšanai ceļu vajadzībām.

Silenieku pilskalns
„Pilskalns" Mērdzenes pag. Ludzas apr. Silenieku ciema robežās 0,5 km. ziem.-austrumos minētam ciemam un 1,5 km. dienvidos Michalovai.

Saldu Piliņgore
Saldu Piliņgore atrodas Krāslavas raj. Konstantinovas pagastā starp Saldu un Ignatovas sādžām, 5 km uz ZR no Konstantinovas. Pilskalnu 1949. gadā atklāja un plašāk aprakstīja A. Stubavs.

Rutkastes pilskalns
Madonas apriņķī, Vecgulbenes pag. Līkanšu māju zemē, J. Rutkastes īpašumā ir kalns dēvēts par „Rutkastes kalnu". Viņš atrodas 4 klm. ziem.-rietumos Vecgulbenes muižai, vienu klm. no Svelberģes muižas pie ceļa uz Tirzu un Lejasciemu.

Rasnupļu pilskalns
Ludzas apr. Nautrēnu pag. Openku un Sasiņu ciema robežās ļaudis dēvē par pilskalnu kādu 1 km. garu kalna kaupri. Viņa stiepjas no ziemeļiem uz dienvidiem no Žagatu un Rasnupļu ciemiem līdz Openkiem.

Ekšu pilskalns un pilskalniņš
Ekšu pilskalns, saukts par Piļikovaja gora, atrodas Krāslavas raj. Skaistas pagastā Ekšu sādžā, 4 km uz ZA no Skaistas un nepilnu kilometru uz Z no Stirnu ezera. Pilskalnu pirmais plašāk 1942. gadā aprakstīja A. Gusars.

Lazdu kalns
„Lazdu kalns" — valsts zemes fondā, Vecgulbenes pag. 6 klm. ziem.-rietumos Vecgulbenes muižai, pie lielceļa uz Tirzu vai Lejasciemu. Viņpus lielceļam stāv Jaunzemju mājas, kas dažās kārtīs apzīmētas par Pērkoniem, jo tā saucies viņas agrākais saimnieks. Blomes muiža atrodas šim kalnam rietumos un senāk kalns skaitījies šās muižas robežās.

Krupenišķu pilskalns
Aprakstāmais pilskalns, saukts „Gorodok" atrodas Rēzeknes apr. Saljaņu pag. 0,5 km. rietumos Krupenišķu ciemam, Zalvu ezera ziemeļu krastā, kur Smorodņakas strautiņš ietek. Šis pilskalns pieder visam ciemam ietilpdams viņa šņorzemē.

Rubenaucu pilskalns
Rubinaucu pilskalns atrodas Krāslavas raj. Svariņu pagastā Rubinaucu sādžā Galeņa ezera DRR galā, ap 4 km uz ZA no Asūnes. Pilskalnu 1943. gadā atklāja un plašāk aprakstīja A. Gusars.

Beļavas pilskalns
„Pilskalns" Beļavas pag., valsts zemē, 1 klm. rietumos Beļavas (Kortenhof) muižai, Skultes un Krieviņu māju tuvumā pie paša lielceļa.

Babrauščinas pilskalns
Bukmuižas pagastā, Rēzeknes apriņķī Alekseja Putruma īpašumā. īpašnieks dzīvojot Komunišķu ciemā. „Pilskalns" atrodams 1 km. austrumos Spogļevas ciemam un tikpat tālu ziem.-rietumos Bobrovišķu ciemam. Šis ciems uz dažām kārtīm apzīmēts krievu izrunā kā „Bobrauščina". 2,5 km. dienvidos pilskalnam atrodas Dagdas ezera ziemeļkrasts ar Vjazenšiku un Šļachatavas ciemiem.

Udinavas pilskalns
Udinavas pilskalns, tautā saukts par Ostrovvai Zamščina, atrodas Krāslavas raj. Indras pagastā Udinavas sādžā, 5 km uz DR no Indras. Pilskalnu plašāk aprakstīja 1971. gadā Dienvidlatgales arheoloģisko pieminekļu ekspedīcija J. Graudoņa vadībā.

Nāzupu pilskalns
„Pilskalns" Kalnciema pag. Valkas apr. Lukužu un Nazupu māju zemē Beļavas-Alūksnes lielceļa malā 6 klm. ziem.-austrumos Beļavai. Tas ir savrūps grants kalns 20 m. augsts, lēzeni cilņotā apvidū. Ziemeļu gals tam platāks un augstāks, bet dienvidus — 7 m. zemāks, šaurāks un ar ieleju atdalīts. Kalnam pietiekoši krauji no dabas bijuši tikai ziemeļu un rietumu sāni, bet austrumos un dienvidos kalns lēzeni pāriet druvās un pēc tam pļavās.

Ūdrāju pilskalns
Par „Dubauku" ļaudis dēvē kādu pilskalnu Rēzeknes apr. Bukmuižas pag. Udrāju ciema zemē. Šis ciems atrodas 2 km. ziem.-rietumos Bukmuižai, ziemeļos skaistajam Ješas ezeram. Udrāju ciems izgājis viensētās un „Dubauka" iedalīta Jēzupa Barkeviča īpašumā. Šai mazmājai ap 10 h. kalnainas zemes un pilskalnu apdraud arkls.

Ostrovnas pilskalns
Ostrovnas pilskalns atrodas Krāslavas raj. Indras pagastā Ostrovnas sādžā, 5 km uz D no Indras Ostrovnas ezera A krastā. Pilskalns atklāts 50. gados. 1971. gadā to plašāk aprakstīja M. Atgāzis un J. Daiga.

Medņu pilskalns
Pārskatot Folkloras krātuve ienākušas teikas un pasakas, vairākas reizes kā teiku vieta bija minēta kāds „Pilskalns" Zeltiņu pag. pie Medņu mājām. No šiem nostāstiem vadoties teiku vieta tika apmeklēta un tiešām te atradās sena apcietināta vieta.

Goveiku pilskalns
Ap Rāznas ezeru ir augstākais Latgales apvidus, kas stāv pāri par 250 m. jūras līmenim. Otra šāda vieta ir ap Rušonu un Višķu ezeriem. Šās augstienes bijušas pirmās, kurās apmeties cilvēks, kad citur vēl bija mikli un dzīvošanai nederīgi apstākļi. Tāpēc jo tuvāk Rāznai jo vecākus pilskalnus sastopam.

Aizvējiņu pilskalns
Aizvējiņu pilskalns atrodas Krāslavas raj. Kaplavas pagastā Daugavas kreisajā krastā, 4 km lejpus Krāslavas. Pilskalnam tuvākās ir Aizvējiņu mājas, kas atrodas 200 m uz D no pieminekļa. Pirmās ziņas par pilskalnu 80. gadu vidū sniedza V. Gekišs.

Siseņu pilskalns
Lielākais Latvijas apcietinājums ir „Pilskalns" Alūksnes pag. Valkas apr. 5 klm. dienv.-austrumos Alūksnei pie Liepnas lielceļa starp Karītēnu, Siseņu un Garasīmu mājām. Kalna ziemeļpuse pieder Siseņu ciema viensētas īpašniekam, bet dienvidus gals Garasīmu mājām.

Vacslobodas pilskalns
„Pilskalns" stāv 4 km. austr. Raznas ezeram, 2 km. ziem.-austr. Kaunatu miestam, Rēzeknes apr. Kaunatu pag. Vecslabadas ciema zemē, šim ciemam dienvidpusē. Kalnā trigonometrisks punkts 104,1 saž. virs jūras līmeņa.

Arāju pilskalns
Arāju pilskalns, saukts par Zamok, atrodas Daugavpils raj. Sventes pagasta pašā R galā, 300 m uz DR no Arāju mājām un apmēram kilometru uz DR no Gorbunovkas. Arāju pilskalnu 1968. gadā atklāja J.Graudonis.

Tempļa kalns
Alūksne stāv Vidzemes ziem.-austrumu stūrī pie diezgan prāvā Alūksnes ezera. Šai ezerā pussalas veidā iespiežas augsts zemes stūris, kurā atrodas senējs pilskalns. Tagad šo pilskalnu sauc par „Tempļa kalnu" jo viņā uzcelts skaists granīta paviljons, kas iesaukts par templi.

Dzirkaļu (Gorku) pilskalns
Pārmeklējot kalnaino Raznas augstieni, vadīdamies no ļaužu nostāstiem, atradām šo nelielo pilskalniņu. Viņš atrodas 8 km. austr.-dienvidos Rāznas ezeram Kaunatu pag. Rēzeknes apr. meža vidū. Ziem.-rietumos no šās vietas stāv Gorku mazmuiža, dienv.-rietumos Čerņiku ciems, dienv.-rietumos Krotāni, bet 2 km. austrumos Dzirkaļu ciems, kuram šis kalns pieder.

Timšānu pilskalns
Timšānu pilskalns, kas tautā saukts par Zamok vai Zamki, atrodas Daugavpils raj. Sventes pagastā Timšānu sādžā pie Ilūkstes-Vilkumiesta lielceļa. Pirmās ziņas par šo pieminekli 1935. gadā sniedza A. Košķens.

Staldu pilskalns
„Pilskalns" Gaujienas pag. Valkas apriņķī 1 klm. ziem.-austrumos Staldes ciematam, Gaujas kreisā krastā 0,5 klm. austrumos Palses ietekai Gaujā.

Balteņu pilskalns
„Pilskalns" 3 klm. ziemeļos Raznas ezeram, Rēzeknes apr., Kaunatu pag., Balteņu ciema zemē, ciemam ziem.-austrumos netālu no Kajebu ciema. Šis pilskalns jau notālēm redzams, jo viņš ir apkārtnē augstākā vieta. Kalnavirsū trigonometrisks signāls 93,0 saženi.

Šķietnieku Silavu kalns
Jau kopš 19. gs. vidus, kad baltvācu mācītāji sāka atrast un ieraudzīt senos pilskalnus, sākums pilskalnu atrašanā bija tautā saklausīti nostāsti un teikas, ka kādā kalnā reiz ir bijusi pils, kas nogrimusi. Tas bija pietiekošs pamats, lai vietu pārbaudītu un tiešām: parasti tur arī tika atklāts pilskalns.

Volkovščiznas pilskalns
Volkovščiznas pilskalns atradās Daugavpils pilsētas A daļā uz D no Stropu ezera un 1 km uz ZR no Rugeļiem, 1,5 km uz Z no Daugavas un 1,5 km uz ZA no Volkovščiznas. Pilskalnu 1947. gadā atrada un plašāk aprakstīja A. Gusars. Vēlākos gados piemineklis dažādu zemes darbu rezultātā pilnīgi iznīcināts un A. Gusara fiksētie kalna senie nocietinājumi tādējādi līdz mūsdienām nav saglabājušies.

Zeļenopoles Karātavu kalns
„Karātavu kalnu" krievi sauc „Viseļņica", kas nav nekas cits, ka latviskā nosaukuma tulkojums. Pilskalns ar šiem vārdiem atrodas 1,5 klm. dienvidos Rāznas ezeram lielceļa malā. Viņš skaitās Rēzeknes apr., Andrupienes pag., Zeļenopoles muižas zemē, 1 klm. ziemeļos minētai muižai.

Cērtenes pilskalns
„Pilskalns" Smiltenes meža, pilsētas robežās, 1 klm. dienvidos pilsētai, Cērtenes upītes kreisā krastā, 1 klm. austrumos Cērtenes muižai.

Ladušu pilskalns
„Gorodine" — nejauši atrasts pilskalns. Tas atrodas 3 km. ziemeļos Rāznas austrumlīcim Rāznas pag. Rēzeknes apr. starp Ladušu un Lāču ciemiem. Senāk šā pilskalna ziemeļpuse piederējusi Žagatu pusmuižai, bet dienvidi Dūkstigala muižai. Muižu zemes reducējot, kalns kā piegriezums ietilpst Ladušu un Lāču ciemiem.

Lasiņu pilskalns
Lasiņu pilskalns, saukts par Gorodoku, atrodas Daugavpils raj. Tabores pagastā Daugavas senkrasta kreisajā malā, pāris kilometru uz A no Daugavpils. Lasiņi jeb Lasenbeka - bijušais muižas centrs - atrodas ap 0.5 km uz R no pilskalna. Pirmās ziņas par Lasiņu pilskalnu 30. gadu beigās sniedza A. Košķens.

Vijciema Celītkalns
„Celītkalns" senās kartēs apzīmēts ar vārdu „Pilskalns". Viņš atrodas 0,5 klm. ziemeļos Vijciema muižai pie Celīša skolas un dzirnavām, Vijas upes kreisā krastā 3 klm. dienvidos Gaujai.

Pilskalnes Spriņģu pilskalns
Pirmās trūcīgas ziņas par šo pilskalnu sniedzis K. v. Lovis of Menar „Burgenlexikon" 27. lp.

Vecračinas pilskalns
Vecračinas pilskalns atrodas Daugavpils raj. Naujenes pagastā Daugavas labajā krastā Vecračinas sādžā, 2,5 km uz D no Izvaltas dzelzceļa stacijas. Pilskalnu pirmais 1941. gadā plašāk aprakstīja A. Gusars. 1986. gadā pilskalnā izdarīti aizsardzības izrakumi T. Bergas vadībā.

Ērģemes pilskalns
Igaunijas robežas tuvuma mūsu pilskalnu skaits samazinājās. Gluži tāpat arī Igaunijas pilskalni stāv labu gabalu atstatu Latvijas valsts robežai. Tādā kārtā jau senatnē bijusi „neutrala" josla starp šām abām tautām.

Gribuļu pilskalns
„Pilskalns" 9 km. ziemeļos Rēzeknes pilsētai, Rēzeknes apriņķī, Bērzgales pagastā Gribuļu ciema zemē, šā ciema dienvidpusē. Ciems stāv starpā dzelzsceļam un Rēzeknes-Pliskavas šosejai.

Pekas kalns
Šo pilskalnu, sauktu „Pekas kalns" ap 1887. gadu uzgājis Valmieras draudzes skolotājs V. D. Balodis Kauguru pag. Kalneniņu māju zemē. Pekas kalns stāv 6 klm. dienvidos Valmierai Gaujas kreisā pusē.

Pleskavas pilskalns
Šis tālu pazīstamais „Pilskalns" atrodas Rēzeknes apr. Viļānu pag. starp Pleskavas un Pilskalnu ciemiem, Kazimira Lecinska viensētas zemē.

Vaidavas pilskalns
Plaša apkārtnē pazīstams un spēcīgs apcietinājums, saukts „Pilskalns" atrodas Ķieģeļu pagastā, Valmieras apriņķī, 1 klm. dienvidos Rubenes baznīcai pašā Vaidavas ezera krastā. Te ezeram 22 m. augsts kraujš krasts, kas pārdalīts šķērsām ar nelielu gravu. Tā radušās divas kalnmalas, kas no dabas jau noderīgas pilskalnam. Citur nācies plakumu nocietināt grāvjiem un uzbedumiem.

Piziču pilskalns
Par kaupri parasti dēvē gari stieptus kalnus, bet šai gadījumā ar to pašu vārdu apzīmēts uz kaupres esošais pilskalns. Viņš atrodas Rēzeknes apr. Varklaņu pag. Piziču ciema zemē. 4 km. ziemeļos Viļāniem kaupre, kura iesākas pie Pleskavas „Pilskalna", ar maziem pārtraukumiem turpinājās vismaz ap 10 km. garumā. Pēc ļaužu izteiciena viņa tekot ka upe līdz pašai Daugpilij.

Piltiņkalns
Kalnam gandrīz apaļš, 3 m. kumps plakums, kura caurmērs 50—60 m. Gar visu austrumpusi kalnam sānos ir terase, jo šī puse no dabas lēzenāka. Pārējās sānmalas pietiekoši kraujas un augstas lai iztiktu bez sevišķiem zemju darbiem.

Lisiņas pilskalns
Šo „Pilskalnu" reģistrējis K. v. Lovis savā Burgenlexicon un atzīmējis pie Barkavas. Tomēr no Barkavas šī vieta stāv 4 km. austrumos pie Aizkārkļu un Būzānu ciemiem (Barkavas pag., Rēzeknes apr.). Šie ciemi izgājuši viensētās, un minētais pilskalns ietilpst Aizkārkļu-Pilskalnu Eleknoviča mazmājas zemē.

Vainižu pilskalns
Šo pilskalnu uzgājis pieminekļu valdes inspektors A. Štāls savos pārraudzības braucienos. Līdz tam nevienam nebija ienācis prātā, ka Vainīžu muiža būtu celta senā pilskalnā. Pārlūkojot un mērojot šo vietu 1927. g., patiesi, nācās atzīt jaunatrasto pilskalnu.

Ideņu pilskalns
„Pilskalns" Rēzeknes apriņķī Gaigalovas (Bikavas) pag. Īdeņu (Ūdeņu) ciema zemē Jura Skangala 1 ha lielajā īpašumā. Šim ciemam, kurš tagad izgājis viensētās, pavisam kādi 50 saimnieki ar 500 ha zemes. Šī zeme aizņem līdzenu uzkalnu 1 km. austrumos Lubānes ezeram. Uzkalnam 4 km. garums un 0,5 platums. Visapkārt tam pārplūstošas pļavas, purvi un krūmāji.

Ķezberkalns
Senrakstos no 1318. un 1359. gadiem minēta „Castr. Levisel" un „Castr. Lemeselle", kas pēc lietpratēju domām zīmējas uz vienu un to pašu vietu. Šai pilij vajadzēja atrasties Limbažu tuvumā, bet vēl līdz šim to neviens nebija uzgājis. Sīki pārmeklējot Limbažus un apkārtni, izrādījās, ka meklētais pilskalns atrodas Limbažos, pilsētas austrummalā aiz baznīcām un Pilskroga. Tam iepretim stāv nespējnieku patversme, bet ziemeļos dzirnezers.

Berzīnes pilskalns
„Bērzīnes kalns" Bērzpils pag. Jaunlatgales apr. dažus simtus soļu ziem.-austr. Starij-Zamok muižai, tur kur katoļu kapi.

Grebu pilskalns
Vidzemes ziem.-rietumu stūris ir nabags pilskalniem. Tālu šķirti stāv viens no otra Ērģemes, Skaņkalnes un Dikļu apcietinātās vietas. Pat Burtniekos, kur visi ticēja pilskalna esamībai, tāds vēl nav atrasts, izņemot pileni dienvidgalā. Tas izskaidrojams ar šā apgabala mežaino raksturu agrākos gadu simteņos.

Pilskalns pie Pilskalniem
„Pilskalns" Jaunlatgales apr. Bērzpils pag. 8 km. ziem. austrumos Domopolei (Biržiem), īpašnieki zemturi Putnis un Deksnis, kas nopirkuši bijušas Pilskalnu mazmuižas zemi.

Grebu Bļodas kalns
Apmeklējot uzmērošanas dēļ Dikļu pilskalnu pie Grebu mājām, tam ziem.-rietumos uzdūrāmies uz vēl kādu cilvēka rokām apdarinātu kalnu, sauktu par „Bļodas kalnu". Pēdējais stāv tikai 50 m. no „Pilskalna" un atdalīts no viņa ar ieleju.

Puncuļevas pilskalns
„Pilskalns" Jaunlatgales apr. Baltinovas pag. Puncuļevas ciema Antona Magma viensētas zemē. Ciems atrodas 5 km. dienvidrietumos Baltinovai un baznīcai, bet pilskalns - 0,5 km. dienvidos ciemam augstā kalna rozā ar trigonometrisku signālu 61,83 saž.

Skaņkalnes pilskalns
„Lībiešu” pilskalns dažādos laikos vēsturiskajos dokumentos un tautas valodā ir dažādi saukts: „Ogļu kalns”, „Mazsalacas pilskalns”, „Skulberģu (Kolbergas) pilskalns” un „Skaņkalnes pilskalns”. „Lībiešu un Mazsalacas pilskalns” ir jaunāki - šī gadsimta nosaukumi, bet „Skulberģu (Kolbergas) pilskalns” ir senāks nosaukums, jo tas radies no tuvumā esošās muižas nosaukuma, kas arhīva materiālos pirmoreiz minēta jau 1487. gadā.

Alotāju kalns
„Alotāju kalns" mūsu izrunā skanētu „Avotāju kalns", jo Latgalē avotu sauc „alots". Šai vārdā tiek saukts mazs pilskalniņš Jaunlatgales apr. Baltinavas pag. Puncuļevas viensētas zemē. Uz kara kārtīm šī viensēta apzīmēta kā „Alutini". Viņu īpašnieks Vincis Kažs.

Vīkšēnu pilskalns
Maju vārdi Vīkšeji, Vīkšēni, Vīksnes v. tml. var modināt zināmu interesi senās reliģijas pētītājiem. Ir ziņas, ka par vīkšējiem saukti senie latviešu reliģisko ceremoniju vadītāji jeb priesteri. Šis vārds lietots vēl kristīgos laikos, tikai sagrozītā nozīmē „Draudzes Curatores" (sk. Rohkas - grām. Dieva kalpoš. Cerem. 1708.) Tādā kārtā Vecvīkšēni norādītu, ka šo māju robežās esošais apcietinājums ir vai nu kulta vieta, vai senā vīkšēja apcietinātā dzīves vieta.

Rogu Kara kapi
Meklējot Kārsavas miesta apkārtnē varbūtējus pilskalnus, vienu tādu atradām Kārsavas pag. Rogu ciema robežās. Šī vieta atrodas 1 km. no Kārsavas dzelzsceļa piestātnes, dažus simtus soļu attālumā no dzelzsceļa dambja. Gar pilskalna dienvidpusi pa pļavu tek Ūdrājas upe, kas savienodamās ar Lētas upīti, top par robežupi ar Krieviju — Rītupi. (Nosaukums cēlies kvieviski Utroje tulkojot latviski).

Naukšēnu Kābele
Norādījumus, ka Naukšēnu tuvuma pie Rūjas upes ir kaut kas līdzīgs pilskalnam, deva skolotājs Lancmanis. Apkārtni pārmeklējot, te tiešām atradās kāda apcietināta vieta Naukšēnu muižas parkā, vienu klm. rietumos muižai, Rūjas kreisajā krastā. Apkārtnē šo pilskalnu sauc „Kabele", bet ļaudis nezin kā šis nosaukums cēlies.

Bielužu pilskalns
Atrodas okupētajā teritorijā. Jaunlatgales apr. Kacenu pag. kādu ciemu sauc par „Gorodišče". Šis nosaukums ierosināja domu, ka šeit vajadzētu būt kādam pilskalnam. Pēc tāda taujājot, ļaudis norādīja uz „Bielužu kalnu", ziem.-rietumos Gorodiščes sādžai. Kalnu šķir no ciema laukiem Bielužas upīte ar savu ieleju un pļavām.

Seces Altenes pilskalns
Altene vairāk pazīstama kā viduslaiku mūra pils (14.-16. gs.), tomēr J.Graudoņa 1963.-1964.g. arheoloģiskie izrakumi pierādījuši, ka Altenes pils vietā pirms vācu mūra pils pastāvējis pilskalns ar koka pili.

Muldenieku pilskalns
Pirmās ziņas par tā saukto Muldenieku Pilskalnu Pieminekļu valdē ienāca 1923. gadā, tomēr līdz pat mūsu dienām vieta nav uzmērīta. Tas atrodas ap 300 m uz DA no Dumpju (bij. Muldenieku) mājām.

Strobuku pilskalns
Pilskalnes Strobuku pilskalns atrodas ap 300 m uz R no Strobuku mājām. Pilskalnu pirmais literatūrā 1882. gadā minēja A.Bīlenšteins. E.Brastiņš Strobuku pilskalnu par īstu pilskalnu neatzina. Izteikta doma, ka Strobuku pilskalns būtu uzskatāms par apmetni.

Tašas kalns
K.Levis of Menārs savā pilskalnu apkopojumā norādīja, ka pilskalns ir "1 versti uz A no Seces pastorāta pie Sturman mājām". E.Brastiņš šo vietu pārbaudīja un noskaidroja, ka pie Stūrmaņu mājām ir kāds kalns bez pilskalna pazīmēm, kuru sauc par Tašas kalnu.

Sērenes pilskalns
Sērenes pilskalnu, kas atrodas ap 2 km attālumā no Daugavas pie Pilskalnu mājām, pirmais literatūrā minēja K. Levis of Menars, bet E. Brastiņš senvietu par īstu pilskalnu neatzina. Lietgalietis 1928. gadā izvirzīja hipotēzi, ka senā Sēlpils (castrum selonum) atradusies iepretim Aizkraukles vācu pilij, tātad netālu no Sērenes pilskalna.

Asares Brūveru pilskalns
Par pilskalnu pie Asares Vārkavā jau iepriekš bija ienākušas nenoteiktas ziņas, kas sāka konkretizēties pēc publikācijas rajona avīzē 2002. gadā. Alise Jeruseviča zināja stāstīt, ka Vārkavā, pie Viļņu un Brūveru mājām, esot pilskalns, par kuru viņai stāstījusi vecāmāte. Arī citi apkārtnes ļaudis šo vietu zina kā pilskalnu.
Iespējams pilskalns|Nostāstu vieta|Sēlijas (Augšzemes) novads|Zudušie pilskalni

Pilskalna vieta pie Meņķiem
K. Levis of Menars savā pilskalnu apkopojumā norādījis pilskalnu "pie Meņķu muižas, 25 verstis no Jēkabpils, pie Ilūkstes ceļa". E. Brastiņš šo vietu apmeklēja un atzina, ka "neviens pilskalns šai vietā nav atrodams".

Kurmišku pilskalns
Gārsenes Kurmišku pilskalns, dēvēts par Nogrimušo pili, atrodas netālu no Lietuvas robežas - Lācupes jeb Dienvidsusējas labajā krastā, pretim Ozolkalnu māju vietai otrpus upei. Senvietas uzmērījums pagaidām nav veikts.

Kalna Biržu pilskalns
Kalna Biržu pilskalns atrodas Jēkabpils - Ilūkstes šosejas labajā pusē ap 200 m uz DA no Pilskalnu mājām. Pilskalnu pirmais 1926. gadā reģistrēja E.Brastiņš, kas to par īstu pilskalnu neatzina. 1941. gadā pilskalnā A.Štokmaņa vadībā, izdarīti zondējuma rakumi, kuros kultūrslānis netika konstatēts.

Rites Petruku Karātavu kalns
Rites Petruku Karātavu kalns jeb pilskalns atrodas pašā Rites pagasta D daļā pie bij. Petruku mājām. Ziņas par šo kalnu kā pilskalnu 1988. gadā sniedza A. Dinga, kam Petruki ir dzimtās mājas. Kalns ir ap 30 m augsts, norobežots reljefa izcēlums ar divām virsotnēm.

Rites Bašu pilskalns
Par Pilskalnu sauktais kalns, kas atrodas Krigānu ezera D krastā, ap 400 m uz ZA no Bašu mājām, apkārtnē labi izdalās kā savrups ZR-DA virzienā orientēts, kokiem apaudzis ap 100 m garš un ap 70 līdz 80 m plats, 8 līdz 10 m augsts izcēlums, kam ir plakana virsma.

Traktira kalns
Traktira kalns kādreiz apzīmēts par pilskalnu.

Bulduru pilskalns
Liepsalas centrālo daļu veido ap 4 m augsts paugurs - Bulduru pilskalns. Tā virsotnes plakums (ap 15 x 40 m) līdzens, pakāpeniski aizaug ar krūmiem.

Ilzes pilskalns
Bebrenes Ilzes pilskalns atrodas ap kilometru uz DA no Ilzes ezera - plašākā ielejā starp Bitenieku un bijušajām Mālnieku mājām. Pilskalna uzmērījums pagaidām nav veikts.

Kazupurva kalns
Uz Pilskalnes Kazupurva kalnu, kas tautā saukts par Pilskalnu, kā uz iespējamo seno nocietinājumu 1968. gadā norādīja J.Graudonis, tomēr par īstu pilskalnu viņš to neatzina.

Paškānu pilskalns
Subates Paškānu pilskalns atrodas pie pašas Daugavpils rajona robežas un ir nosaukts pēc Jēkabpils rajona Gārsenes pagasta Paškānu sādžas, no kuras pilskalns atrodas ap kilometru uz DA. Daugavpils rajona pusē pilskalnam tuvākās ir Upīšu mājas. Šķiet, ka pilskalns reģistrēts jau pirms Otrā pasaules kara, tomēr nav uzmērīts un literatūrā nav plašāk aprakstīts.

Subates pilskalns
Teiku pierakstos fiksēta romantiska teika par Subates pili, virsaiti Subatu, viņa karošanu ar leišiem, krišanu, leišu karavīru pārvēršanos un pils nogrimšanu.

Ormaņkalns
Dažādas teikas un nostāsti liecina, ka netālu no Saukas ezera esošais Ormaņkalns jeb Ūrmaņu kalns senatnē varētu būt bijis svētkalns vai nocietināta vieta.

Salacas pilskalns
Salacas pilskalns pirmo reizi minēts jau Indriķa hronikā 13. gs. sakarā ar kādu sāmsaliešu sirojumu uz Burtnieku ezeru. Sena lībiešu teika stāsta, ka vācu tirgotāji vispirms enkurus izmetuši te, pie Salacas grīvas, un tikai tad devušies gar jūras malu uz Daugavas grīvu, kur dibināja Rīgu.

Ratinieku pilskalns
Pilskalns apsekots 2005. gada 30. aprīlī Rēzeknes novadpētniekam un dzejniekam Pōvulam Ratinīkam pieaicinot Juri Urtānu. Par Ratinieku kapu kalnu teikas vēsta, ka kapsētas kalns esot saukts par Kurgānu un rokām esot samests virs kāda karavadoņa kapa.

Niedrušku pilskalns
Praulienas pagasta dienvidu daļā, pie robežas ar Ļaudonas pagastu, ir paliels mežu masīvs. Netālu no abu pagastu robežas, šķēršļotā, mežainā, purvainā un cilvēku neapdzīvotā apvidū atrodas nelielie un purvainie Sīmaņu, Liniņu un Pārkārtņa ezeriņi.

Kiuku pilskalns
Kalniņš esot izteikts, apaudzis priedēm. Karte tur uzrāda trīs kalniņus paralēli upei, bet likās, ka īstais būs visvairāk uz D situētais kalniņš. Pie dzirnavu ezera upītes (pēc kartes Kovšova) Ritiņos, pēc I.Silkāna uzskata, esot pilskalns. Kiuku ezera D galā esot norobežota saliņa, kuru vietējie vecticībnieki saucot par GORODOK.

Kalvānu pilskalns
"06.05.2008. zvanīja Oskars Ušpelis un pastāstīja, ka nesen braucienā pa Latgali apmeklējis kādu kapsētu (varētu būt vecticībnieku kapsēta) Aizkalnes Kalvānos. Kapsēta atrodas netālu no kāda ezera. Kapsēta ierīkota garenā, norobežotā kalnā, kura malās, respektīvi, pie kapsētas, esot pilskalnam raksturīgas grāvja un vaļņa pazīmes."

Tērvete hillfort
Tērvete hillfort (also known as Cukurkalns, “Sugar Hill”) is located in Tērvete village of the Tērvete municipality, on the right bank of the Tērvete river. Until the 13th century, the Semigallian rulers’ castle on this hill was the administrative centre of the Tērvete district. The mound and the ancient settlement are a state-protected archaeological monument.

Mežotne hillfort
Mežotne hillfort (Latin: castrum Mesiothe), also known as Viesturs’ Hill, is located in Rundāle municipality, across from the centre of Mežotne town, on the left bank of the Lielupe river. According to the Livonian chronicles, the main castle of the Semigallian land of Upmale stood here until 1270. After its destruction, to defend against the Lithuanians, the Livonian order built the Mežotne castle, which existed for a short time (ca. 1321-1346).

Mežotne Vīna kalns (“Wine Hill”)
The Wine Hill is a fortified mound half a kilometre south of Mežotne hillfort. A steep ridge connects the hillfort and the Wine Hill, delimiting the Lielupe river flood meadows to the west. This ridge is the former bank of the Lielupe, remaining in place as the river receded.

Ciecere hillfort
In Kuldīga county, Ciecere municipality, 3 km south-east of the Lielciecere manor, on the grounds of the Pilskalni homestead there is a place known as “Hillfort”. The hilltop is 110 m long and at the southern end 50 m wide.

Aužeļi hillfort
On the left bank of the Mēmele River, in Ceraukste municipality, in the fields of Aužeļi and Turki homesteads, we see an artificial mound, named “Pilskalns” (“Hillfort”). Indeed, this is a typical hillfort, constructed on a headland, which has formed between a ravine of a brook and the steep bank of the Mēmele. The headland is separated from the flat field to the north by a ditch, which is currently 2 m deep, and a 4 m high earthwork.

Engures pilskalns
Baznīcas kalns ir apkārtnē norobežots, vecām priedēm apaudzis kāpveida izcēlums, kuru Z pusē ieloko Engures upe, kas, tuvojoties ietekai jūrā, kļūst visai plaša. Kalna malās un nogāzēs ir daudzas raktas bedres un izbrukumi; D pakājē ir ierakti vairāki no akmens mūrēti vecie zivju pagrabi. Baznīcas kalnam nav īsta plakuma; esošais ir neliels un neizlīdzināts.

Daugmale hillfort
Daugmale hillfort is an ancient centre of trade and craft on the left bank of the Daugava river near the Tīči and Pukstiņi homesteads. Several authors believe that a port referred to in historical documents as Portus Semigalliae, was located at the foot of the hill where the river Varžupīte flows into the Daugava. Archaeologists have found evidence that the hillfort has burned at least 14 times during its existence.

Babītes pilskalns
Babītes pilskalns (latīņu: castrum Babat, Babath) jeb Poļu kalns ir pilskalns Jūrmalas pilsētas teritorijā pie Jūrmalas apvedceļa (A10), Lielupes labajā krastā Babītes ezera austrumu galā. 13. gadsimtā šeit svarīgo tirdzniecības ceļu malā atradās viens no Sēlijas un Zemgales bīskapijas pārvaldes centriem - Babates jeb Svētās Marijas pils (1219-1228).

Viduku pilskalns

Arnicēnu hillfort

Babīte hillfort

Embūte hillfort

Puiškalna hillfort

Diždāme and Aizvīķu hillforts

Aizpute hillfort and Ormaņkalns (Ormaņu hill)

Dižgabalkalns (Artillery hill)

Asīte hillfort

Andžānu hillfort

Āpšukalns (Badger hill)

Arāju hillfort

Arona hillfort

Avotiņkalns hillfort

Āraišu ezerpils
Āraišu ezerpils bija no 9. līdz 10. gadsimtam apdzīvota nocietināta latgaļu apmetne uz Āraišu ezera salas. Arheologa Jāņa Apala vadībā Āraišu ezerpils ir daļēji rekonstruēta un ir viens no populārākajiem arheoloģiskā tūrisma objektiem Latvijā. 1983. gadā tika izveidots Āraišu arheoloģiskais parks, kurā ietilpst arī Āraišu pilsdrupas, kā arī akmens un bronzas laikmeta mājokļu rekonstrukcijas Meitu salā.

Āraiši lake dwelling site
Āraiši lake dwelling site is a popular tourist location with original and reconstructed remnants of Latvian prehistory. It is a unique nationally important archaeological site: remains of the 9th–10th centuries Latgalian fortified settlement on the island of Āraiši lake.

Baltcepuru hillfort

Barauka hillfort

Basu hillfort

Batareja hill in Mazstraupe

Bānūžu hillfort

Bāta hillfort

Berzīne hillfort

Biešēnu pilskalns

Biešēnu hillfort

Kalna Biržu hillfort

Bondaru hillfort

Braslavas pilskalns

Braslava hillfort

Lejstupu pilskalns

Lejstupu hillfort

Brūveru hillfort

Buse hillfort

Caunu pilskalns

Caunu hillfort

Cauņu pilskalns

Cauņu hillfort

Celensku hillfort

Celītkalns

Cibla Grave hill

Lielmežu hillfort

Silaješku hillfort

Madalānu hillfort

Kalnišķu hillfort

Tanīsa hill

Lielvārde God hill

Skuju hillfort

Kaldabruņa hillfort

Sāruma hill

Imuļu hillfort

Aderkašu hillfort

Gorodoka hillfort

Dignāja hillfort

Tīrumviekšeļi hillfort

Sermīte hillfort

Stanovišku hillfort

Stupeļu hillfort

Kurmāle hillfort

Ķētu hillfort

Blaževiču hillfort

Marga hill

Riekstu (Nuts) hill

Sauka hillfort

Vējiņi hillfort

Kārļa kalns
E.Brastiņš kļūdas pēc Kārļa kalnu tekstā dēvē arī par Rata kalnu, kas ir cits, netālu esošs pilskalns. Tāpat vēl līdz galam nav skaidra versija par Kaupo Lielās pils saikni ar Turaidas pilskalna vietu.

Kārļa hill

Ezerlūķu pilskalns

Ezerlūķi hillfort

Dobele hillfort
The Dobele castle is first mentioned in records in 1254 as a fortified timber castle, the administrative centre of the Semigallian Dobele district. Intense battles against German crusaders took place in the Dobele vicinity during the Livonian crusades. Semigallians fiercely resisted the enemy, who could not conquer the castle.

Gaiļa kalns - pilskalns
Gaiļa kalns – pilskalns atrodas 320m uz Z-ZA no Bumbuļu un 160m uz R no Mauriņu mājām. Pilskalns atrodas lielāka paugura A galā, no lielā paugura pilskalns atdalīts ar dabisku ieleju. Pats pilskalns ir bez mākslīga apdarinājuma pēdām, tā nogāzes lēzenas, no Z, A un D pusēm pilskalnu norobežo zema, purvaina leja.

Gaiļa hillfort

Maskavas pilskalns

Maskava hillfort

Goskalns

Gramzdas pilskalns

Gramzda hillfort

Kalnatītmaņu pilskalns

Kalnatītmaņi hillfort

Krievu (Krīvu) kalns

Krievu hill

Krotes pilskalns

Krote hillfort

Krūku pilskalns

Krūku hillfort

Lažas pilskalns

Laža hillfort

Mizaiņu pilskalns

Mizaiņi hillfort

Namdaru pilskalns
Dzeldas un Krāšuvalka satekas stūrī dažus simtus metru uz ziemeļaustrumiem no mājām Namdari atrodas pilskalns ar 2 plakumiem (kalnu virsmām) un nolaidenu zemesragu abu upju satekas virzienā. Kalna augstāko vietu starp abām upēm robežo ap 100 metru gara ieplaka, pār kuru paceļas ap 15m augsta kalna virsma ar laukumu 50x60m.

Namdaru hillfort

Nametkalns

Nametkalns (Namethill)

Rubas Karātavu kalns

Peiteļu pilskalns
Peiteļu (Piteļa) pilskalns atrodas Ciblas novadā, Līdumniekos. Pie Piteļa (Peiteļa, Piteles, Pitelovas) ezera atradies neliels pilskalns, nocietināta senvieta, saukta Purva saliņa. Tā atrodas vienīgajā sausajā izcēlumā rietumu krastā uz neliela raga.

Peiteļi hillfort

Melnais kalns pie Ambeļiem

Popju pilskalns
Popju pilskalnam nav īstiem un neapšaubāmiem pilskalniem raksturīgu mākslīgi veidotu vaļņu, grāvju, terašu vai malu stāvinājuma. Kalnā iepriekš nebija konstatēts senajām dzīves vietām raksturīgais kultūrslānis (vēlāk, 1996.gadā, vāji izteiktu kultūrslāni atklāja pilskalna ziemeļu galā), tomēr tautas nostāstos kalns ir uzskatīts par pilskalnu un tā arī dēvēts.

Pūjalgu pilskalns
Ēdoles pagastā pie Pūjalgu mājām atrodas vecs pilskalns. Uz pilskalna ap 1267. gadu atradusies mūra pils, kuru licis uzcelt kāds bīskaps. Pils drīz gājusi bojā, nogrimusi.

Reiņu pilskalni
Sevišķais gadījums - divi pilskalni ar līdzīgiem nosaukumiem vienā apvidū. Sākumā jau radās doma, ka birokrātu kļūda, bet nē - novada detālplānojums saka, ka melots nav :)

Kurtoša (Rušonas) pilskalns

Sekļu pilskalns

Skrundas pilskalna vieta
Par pilskalnu vēsta teikas – gan par pazemes ejām, gan par balto sievieti, kas iznāk reizi simts gadu laikā.

Smiltnieku pilskalns
Smiltnieku pilskalns atrodas Zebrus ezera austrumu krastā, apmēram 1 km uz dienvidiem no Ezerlūķu pilskalna. Aptuveni 10 m augstais, ovālais pilskalns atrodas 30 m garā kalna kauprē un aizņem 0,6 ha. Kalna stāvākā nogāze ir tā rietumu pusē, austrumu nogāze ir lēzenāka un nobeidzas pie meža ceļa.

Spāres pilskalns

Valtaiķu pilskalna vieta
Valtaiķu pils jeb Jaunā pils (latīņu: castrum Novum, dāņu: Nyenhuss, vācu: Neuhausen) bija Livonijas ordeņa, vēlāk Kurzemes bīskapijas pils pie Aizputes bīskapa pils - Embūtes pils lielceļa. Līdz mūsdienām saglabājušies vien pils pamati un līdz 7-10 metrus augsti mūra fragmenti.

Vecmuižas pilskalns

Naujenes pilskalna vieta
Naujenes pilskalns, kurš tika apdzīvots jau kopš 8. gadsimta, tiek uzskatīts par Daugavpils dibināšanas vietu. Dinaburgas pili kā robežcietoksni, kas vērsts pret Lietuvu, Naujenes pilskalna vietā 1275. gadā uzcēla Livonijas ordeņa mestrs Raceburgas Ernests. Pilskalna vieta var būt atzīmēta kļūdaini un vēl tiks koriģēta pēc dokumentālu materiālu izpētes. Pašlaik tajā vietā ir stāvlaukums.

Airītes pilskalns

Ausenes pilskalns

Bendeļu pilskalns

Dēliņkalns - pilskalns

Duboviku pilskalns

Emburgas pilskalns
Līdz mūsdienām saglabājusies tikai pilskalna ziemeļdaļa, pērējā teritorija postīta ēku būvniecības un ceļa ierīkošanas laikā. Pilskalna kultūrslānī atrastie priekšmeti liecina, ka tas bijis apdzīvots viduslaikos.

Lejaskalnu pilskalns

Sakas pilskalns

Kubeseles pilskalns

Lopatišķu Karņecka kalns

Dauguļu Kapču kalns

Sauliešu pilskalns

Buivīšu pilskalns

Svilišķu pilskalns

Reuta kalns

Veckuipju pilskalns
Veckuipju pilskalns (Kuipju kalns). Atrodas „Dreimaņu” un „Veckuipju” māju tuvumā un ir ap 28 m augsts, ar slīpu plakumu, kura ZA malā izveidots 4 m augsts valnis. Pret DA pusi izveidots kalns ir lēzenāks. Tas ir noaudzis ar mežu, bez īpašām pilskalna pazīmēm, tomēr labi saskatāms.

Kabiles pilskalns

Gaiķu pilskalns

Platkāju pilskalns

Cīrulenes kalns

Ķerru pilskalns

Medzes pilskalns
Medzes pilskalns zināms vismaz kopš 1941.gada, kad tas aprakstīts un uzmērots. Pilskalna vietā ticis izveidots 19.gs. būvētās Medzes muižas parks, izlīdzināts plakums, pārveidotas terases.

Tulču pilskalns

Līču pilskalns

Bauskas pilskalns
Bauskas senlatviešu pilskalns dzelzs laikmetā ir strīdīgs jautājums, jo arheoloģiskajos izrakumos atrasti tikai daži priekšmeti (datējami ar t.s. vēlo dzelzs laikmetu: 10-12.gs.). Dažas vietās pilskalnā konstatēts dzelzs laikmeta kultūrslānis - tur ir gan bezripas, gan ripas keramikas lauskas.

Čigānu kalns

Dāvida pils - pilskalns

Vēreskalns

Slobodas Starij Zamok

Slobodas Piļikovaja gora

Vinmines pilskalns

Balbītes pilskalns

Murānu pilskalns

Driģeņu pilskalns
Pilskalns taisnā līnijā atrodas ap 450 m uz DA no “Driģenēm”. Tas ierīkots šaurā ZR–DA virzienā orientētā kalna kauprē, kas abos galos ir nodalīta ar vaļņiem un grāvjiem. Visa kaupre, tās nogāzes un apkārtne pāraugusi ar brikšņiem un krūmiem; tur pirms kādiem gadiem ir bijusi kailcirte.

Liepkalnu pilskalns

Beitānu pilskalns

Vasiļa kalns

Spīdzenieku pilskalns
Spīdzenieku pilskalns atrodas pie "Senpils" mājām, kuras uzceltas pilskalna D nogāzē. Tas ir apmēram 100 m diam. liels un 15 m augsts kalns ar dabīgām stāvām nogāzēm. Arī citu cilvēka veidotu nocietinājumu un kultūrslāņa nav. Pilskalna nogāzes noaugušas ar eglēm, tāpēc tas nav pārskatāms.

Bogdanu pilskalns

Gorodku pilskalns 2

Sudrabkalns (Sudrabsala)

Katlešu pilskalns
Nenoteiktas ziņas par šo pilskalnu bija jau iepriekš. Tā 1947.g. K. Rozītis ziņoja par 20 m augstu pilskalnu Liepnas upes cilpā.

Viculaiku pilskalns
Pilskalns atrodas Beļavas ciema D daļā, netālu no Gulbenes – Zeltiņu ceļa, plašas augstienes stūrī.

Lielais un Mazais Kromnīks
Pēc vietējo iedzīvotāju nostāstiem - iespējams pilskalns un svētkalns.

Dižkalns
Saskaņā ar nostāstiem - iespējams pilskalns vai patvēruma vieta.

Mordaiķu pilskalns

Mosānu pilskalns

Mākoņkalna pilskalns
Mūra pils, iespējams, celta uz sena latgaļu pilskalna.

Dreimaņu pilskalns

Ropažu pilskalns
2006.gadā arheologa Jāņa Cigļa vadībā tika konstatēts, ka zem 14.gs. kultūrslāņa ir senāks kultūras slānis. Tas apstiprina vairāku vēsturnieku izteiktos apgalvojumus, ka 14.gs Livonijas pils būvēta vēl agrāk lībiešu apdzīvota pilskalna vietā...

Ļaksu pilskalns (Piļisovka)

Ļaksu pilskalns

Mazais pilskalns
Nav oficiāli reģistrēts. Iespējams, ka var būt arī svētkalns.

Jadlovcu Baterijas kalns

Vaišļu (Aulejas) pilskalns
Par Aulejas Zilo vizbulīšu pilskalnu to nodēvēja "100 Latgales pilskalnu" entuziastu grupa.

Sauleskalna pilskalns

Ogānu pilskalns
Apvidus pirmatnējs – apdzīvotu māju tuvumā nav, ceļi aizauguši vai ar kokiem sakrituši, pārsvarā zvēru takas diezgan dažādos mežos. Vietām lapu koku briksnāji ar slapjām, pārpurvotām vietām, kas mijas ar kalnainu reljefu un egļu mežiem. Ogānu pilskalnu no tālienes pamanīt nevar.

Karakapu pilskalns

Venteru pilskalns
Venteru pilskalns ir ar mežu apaudzis pilskalns Zantes pagastā Amulas krastā, netālu no Venteru mājām.

Pavāru pilskalns
Divdesmitā gadsimta 30. gados ir pierakstīti trīs folkloras teksti par Āžu kalnu Bērzes upes krastā pie Kaķenieku Pavāru mājām. Šajos tekstos parādās Latvijas pilskalnu folklorai raksturīgi motīvi: nogrimusi pils, pazemes iedzīvotāji u.c. Uz vietas pārbaudot, konstatēts, ka vienam Āžu kalna galam ir pilskalna pazīmes: izlīdzināts plakums, stāvinātas nogāzes un kultūrslānis. Daļa no pilskalna norakta grantī. Arheoloģiskajos pārbaudes izrakumos Pavāru pilskalna pakājē atklājas 0,50–0,60 m biezs kultūrslānis, tomēr datējami atradumi netika iegūti. Pavāru pilskalna tuvumā pie Kaķenieku mājām zināmi dzelzs laikmeta senkapi, tomēr to vieta mūsdienās nav lokalizēta. Pavāru pilskalns, lai arī jūtami mainītā veidolā, pēckara laikā Zemgalē ir vienīgais jaunatklātais pilskalns.

Daudzīšu Kazas kalns

Višu pilskalns

Vadakstes pilskalns
Iespējams pilskalns - pēc nostāstiem, tas varētu atrasties zem Vadakstes muižas.

Garozas Lukstenieku pilskalns
Atrašanās vieta aptuvena, jo pilskalns norakts. Pirmās ziņas par Garozas pilskalnu pie Lukstenieku mājām tika iegūtas 20. gs. 20. gados. Vēlākos laikos dažādas ziņas par pilskalnu sniedza arheologi E. Šturms un P. Stepiņš. 1969. g. pilskalnu, kas varēja būt ap 40 m garš un 3–4 m augsts, fotografēja J. Lismanis. 20. gs.70. gados pilskalns tika norakts, tomēr tā vieta ir lokalizēta.

Dambu pilskalns

Peļņiku Stāvais kalns

Kudļu pilskalns

Ļutovcu Augstais kalns – pilskalns I, II

Bojāru pilskalns

Kaļķu pilskalns

Krusta kalna pilskalns
Siguldā aiz pilsdrupām atrodas vēl viens salīdzinoši nesen atklāts senlatviešu pilskalns, kuru sauc par Krusta kalnu. Tas atrodas valsts aizsardzībā un arheoloģijas pieminekļu sarakstā, bet minēts kā kulta vieta. Vietas nosaukums cēlies no sena koka krusta, kas tur kādreiz atradies.

Kamarde hillfort

Kamradzes hillfort

Klosterkalns hillfort

Šilderu Elkas kalns - nocietināta senvieta

Lauru (Bābītes) pilskalns
Lauru pilskalns atrodas ap desmit kilometrus ziemeļos Alojai un ap četrus kilometrus uz rietumiem no Vīķiem, Iģes upes labajā krastā, 100 m uz ritumiem no Veclauru mājām.

Ormu kalns - pilskalns
Atrodas starp Pilskalnu un Dzintarkalnu mj. Pilskalns apaudzis ar mežu, postīta netiek. ļoti spēcīgs nocietinājums ar dziļām gravām visapkārt. Dienvidos Oma kalnam, aiz gravas atrodas dabīgs kalns, ko sauc par Upurkalnu. Negāzes apaugušas kokiem un krūmiem, plakanais kalna gals (50 x 70 m) neapaudzis. Te gleznaina apkārtne - dziļas gravas, simtgadīgas egles un ozoli.

Lapurgu pilskalns

Ungurkalns

Cimpēnu pilskalns

Autines pilskalns

Rugāju pilskalniņš

Trikātas pilskalns

Veckurpnieku pilskalns

Gaujienas pilskalns

Juratas pilskalns

Ērģemes Cepuru kalniņš

Rūjienas pilskalns

Planču pilskalns

Ķenču pilskalns

Pogaiņu kalns
Pogaiņu kalns ir tuvākās apkārtnes izcila vieta un būtu piemērots liela pilskalna ierīkošanai. Iespējams, tas arī ticis sākts darīt, tomēr nekādas noteiktas pilskalna pazīmes kalna pārveidojuma veidā nav drošāk konstatējamas.

Devēnas kalns
Esošajā izziņas līmenī Devenas kalns noteikti nav atzīstams par pilskalnu.

Ķoniņciema Elku pilskalns

Augstrozes pilskalns

Ģērķu pilskalns
Pilskalnu Meņģelē līdzās Ogres upei, īso ziņu gan kā nedrošu apzīmējot ar jautājuma zīmi, jau 1920.gadu sākumā 1921. un 1922.gadā vācu valodā literatūrā minēja pazīstamais baltvācu novadpētnieks, piļu un pilskalnu pētnieks Karls fon Leviss of Menārs (Löwis of Menar, 1921, 168; Löwis of Menar, 1922, 21). Pats viņš šo vietu nebija apmeklējis, nebija drošs, kur pilskalns Meņģelē tieši atrodas, jo sava īsā teksta galā bija licis jautājuma zīmi, vien minēja, ka pilskalns ir pie Ogres upes.

Tūlijas pilskalns
Pilskalns atrodas Tulijas upītes labajā stāvkrastā apmēram 200m uz ZA no Tīrumjānēnu mājām. Pilskalna Z un R malas, kas vērstas pret upi, līdz pat 15m augstas. Krasta nobrukumos konstatēts līdz pat 0,6m biezs kultūrslānis un bezripas keramikas trauku lauskas.

Radžupes pilskalns

Ķieģeļcepļu pilskalns

Šķērstēnu pilskalns

Aparnieku kalns

Pavēņu pilskalns

Bindēnu pilskalns

Višķu pilskalns

Lejasburkānu pilskalns

Rēzeknes pilskalns
No 9. līdz 12. gs. uz pakalna upes krastā atradās nocietināta seno latgaļu dzīvesvieta, kur 13. gs. beigās tika uzcelta Livonijas ordeņa pils (Castrum Rositten).

Sumuldas un Ogres satekas vieta
Sumuldas un Ogres satekas vietas 3D modelis. Līdzīgs pilskalnam, bet nav pilskalns. Par šo tēmu ir J.Urtāna raksts laikraksta “Ogres vēstis” 17.07.2020.g.

Svātaunes pilskalni
Svātaunes pilskalns I ir reljefā labi norobežots, ziemeļaustrumu - dienvidrietumu virzienā nedaudz iegarens kalns, kas atrodas kalnotas augstienes R daļā.

Tērvetes Svētkalns
Ir versija, ka šeit atradies vecais Tērvetes pilskalns pirms pilskalna ierīkošanas Cukurkalnā. 20.gs. sākumā vietējie iedzīvotāji Tērvetē šo kalnu tā arī saukuši - Vecais pilskalns. /N.Jērums, 14.08.2020.g./

Rumpu pilskalns
2019. gada 14.maijā, gatavojot nosacījumus elektroapgādes sistēmu pārbūves projektam Riebiņu pagastā un izmantojot aerolazerskannēšanas dotās iespējas, Nacionālās kultūras mantojuma pārvaldes arheologs Raimonds Rozenvalds starp Lielo Rumpu un Babru sādžām ieraudzīja vietu ar pilskalna pazīmēm.

Kalnaegļu pilskalns

Kampu pilskalns

Lācīšu pilskalns

Valleskalns - pilskalns

Piltiņu pilskalns

Griguļkalns

Pilskalns

Pilskalns pie Sarkaņiem

Pilenes vieta pie Ķešaniem
Ernests Brastiņš šo vietu pieminējis Pieminekļu Valdes 1930.g. izdevumā "Vidzemes pilskalni".

Eržepoles pilskalns
Pēc nostāstiem - iespējams pilskalns vai svētkalns

Viļakas pilskalns

Kerkužu pilskalns

Romanovas pilskalns

Dorotopoles pilskalns

Gušču pilskalns
Pilskalns ierīkots kaupres augstākajā vietā, kur tā ir arī nedaudz platāka. Pilskalna plakums atrodas ap 15 m virs līdzās esošā ezera līmeņa.

Dudaru pilskalns
Dudaru pilskalns atrodas Rušona ezera A pusē, kur ezers ir ļoti izrobots ar pussalām un līčiem. Uz lielākās pussalas kādreiz bijusi Dudaru sādža; arī tagad pussalā ir vairākas viensētas, un nosaukums “Dudari” ir vispārzināms un plaši lietots.

Grohoļsku pilskalns
Pilskalns ierīkots apmēram ZA–DR virzienā orientētā, lapu kokiem apaugušā kalna kauprē. Gan uz paša pilskalna, gan arī plašā apkārtnē iestādītas lapegles.

Križovkas pilskalns

Trukšānu pilskalns I
Trukšānu pilskalns I atrodas kaupres augstākajā vietā tuvāk Tumovai un Felicianovai. Te priedēm apaugusī kaupre ir īpaši stāva dienvidu pusē – pret Ludzas upi, kur tagad ir uzpludinātais Felicianovas elektrostacijas ezers.

Trukšānu pilskalns II
Trukšānu pilskalns II, kas apaudzis lapu un skuju kokiem, atrodas tajā pašā kauprē tuvāk Lielajiem Trukšāniem, ap 100 m uz rietumiem no Trukšānu pilskalna I. Pret dienvidiem kaupre te stāvi nokrīt pret Ludzas upi un ir pārdesmit metrus augsta.

Slabadas Augstais kalns
Atklāts 2019. gadā. LNKMP pārstāvji apmeklējuši 2019. gada aprīlī.

Jaunķempju pilskalns
Atklāts 2019. gadā. LNKMP pārstāvji apmeklējuši 2019. gada aprīlī.

Jurānu pilskalns

Liumonu pilskalns
Atklāts 2019. gadā. LNKMP pārstāvji apmeklējuši 2019. gada jūlijā.

Piliku pilskalni
Atklāts 2019. gadā. LNKMP pārstāvji apmeklējuši 2019. gada jūlijā.

Viraudas pilskalns
Atklāts 2019. gadā. LNKMP pārstāvji apmeklējuši 2019. gada jūlijā.

Prodes pilskalna vieta
Prodes pilskalna vieta precīzi nav zināma.

Stepiņu pilskalns

Barauhas pilskalns

Garaņu pilskalns

Zagorsku pilskalns

Smeceres sila pilskalns
Atklāts 2020. gadā. LNKMP pārstāvji apmeklējuši 2020. gada janvārī.

Bebrenes Valaiņu pilskalns
Bebrenes Valaiņu pilskalnu 2008. gada nogalē apzinājusi māju „ Atāli” saimniece Ārija Gruberte, kura mežā, netālu no 2006. gadā atklātā Valaiņu dobumakmens ievērojusi, ka kādam lielam pakalnam ir gluda virsma un tas pēc savas formas varētu būt pilskalns.

Ļūbasta pilskalns
Pilskalns atrodas dzelzceļa un šosejas malā, kas likās nedaudz paradoksāli. Tam izvēlētā vieta ir 5 – 6 m augsts zemes izcēlums relatīvi zemā vietā. Kalnu no visām pusēm, veidojot plānā nosacīti taisnstūrveida  plakumu, ietver divi paralēli līdz divus metrus dziļi grāvji un attiecīgi tikpat augsti divi vaļņi.

Sīķeles pilskalns
Pilskalns, kam dots Sīķeles pilskalna vārds, iekārtots šādā divu gravu ierobežotā 15 – 20 m augstā zemes paliksnī.

Keklišku pilskalns
Mežainajā teritorijā uz R un DR no Sventes ezera, kas ietilpst aizsargājamo ainavu apvidū “Augšzeme”, ir sarežģīts reljefs. Šī teritorija ir arī ļoti aktīvu I Pasaules kara laika cīņu vieta, tāpēc visi kaut cik ievērojami reljefa izcēlumi ir sarakti ar kara laika rakumiem.

Veipieša pilskalns
Šī vieta ar nosaukumu “Pilskalns” vai “Piļskolns” ir tipogrāfiski atzīmēta kartēs, bet pieminekļu aizsardzības institūcijām pilskalns bija palicis nezināms. Tas ietilpst Meža Mackeviču poligona teritorijā, kurā jāievēro īpaši uzturēšanās noteikumi.

Lāmu pilskalns

Vulānu pilskalns
Ap kilometru uz DA un D no Stabulniekiem ir aptuveni ZA-DR virzienā orientēta, skuju kokiem apaugusi līkumota kaupre, kas stiepjas cauri trijiem pagastiem. Pilskalns atrodas kauprē pie Vulānu sādžas.

Ploņu pilskalns

Lielindricas pilskalns

Borovkas pilskalns

Silavišku pilskalns

Cucuru pilskalns

Vērēmu Škūru kalns - pilskalns

Bierznīku pilskalns

Svātovas pilskalns

Hmilovkas pilskalns

Dupurkalns - pilskalns

Kurjanovas pilskalns

Maslovas pilskalns

Žubuļu pilskalns

Mitru pilskalns
Pilskalns atrodas ap kilometru uz ZR no Čornajas pagasta centra, Mitru sādžas malā, ap 200 m uz DR no Mitru kapsētas.

Balandes pilskalns
Pilskalns, kas ierīkots jūras senkrasta malā, atrodas ap 2 km uz Z no Alsungas. Te slīpi uz Užavas upes pļavām pa dziļu gravu nokrīt strauts, kas tiek saukts par Strēļu valku vai Karpiņvalku.

Izriedes pilskalns
Izriedes pilskalns, kas lielā mērā ir pārveidots, cietis arī II Pasaules kara laikā, tomēr ir saglabājis savu veidolu un ir tipisks Kurzemei ar klasisku pilskalna siluetu.

Stulbenes pilskalns
Pilskalnam pēc tam tuvējā purvāja dots Stulbenes pilskalna nosaukums. Skaidrojot savdabīgo vietvārdu, varētu norādīt, ka tā kādreizējā nozīme varētu būt vienādojama ar vārdu akls.

Kaņautu pilskalns
Kaņautu pilskalna mākslīgā pārveidojums pazīmes nerada šaubas, tomēr kultūrslāņa trūkums liegs plašāk spriest par vietas kādreizējo nozīmi. Kādā I Pasaules kara laika kartē Kaņautu pilskalna vietā ir likts nosaukums “Pilskalns”.

Oškalnu pilskalns
Pilskalns atrodas uz Kazdangas un Aizputes pagastu robežas Tebras vecupes labajā krastā.

Vierņu pilskalns
Spriežot pēc intensīvā kultūrslāņa, Vierņu pilskalns ir bijusi intensīvi izmantota nocietināta dzīvesvieta.

Puncuļovas pilskalns II
Pilskalna plakums neizteikts, neizlīdzināts, ierobains, nolaidens un bez noteiktas robežas D pusē; Z pusē to strikti robežo kaupres asā mala. Kultūrslānis pilskalnā nav jaušams.

Rozentovas pilskalns
Rozentovas pilskalnu 1950. gadā, pēc K. Rozīša norādījumiem, lokalizēja un apsekoja arheologs Adolfs Stubavs, dodot arī pilskalna shematisku uzmērījumu.

Vecrudbāržu pilskalns
Vecrudbārži ir vecsaimniecība, kas situēta ap 2 km gara un ap kilometru plata no trijām pusēm mežu ieskauta reljefa izcēluma augstākajā vietā. Pilskalns atrodas ap 200 m uz DR no Vecrudbāržiem.

Līču pilskalns
Līču mājas atrodas ap kilometru uz DA no Amatas ciema Amatas upes kreisā krasta kraujas malā, pilskalns atrodas ap 100 m uz DA no mājām.

Sīpolu pilskalns
Vecumnieku pagasta vispār līdzenajā reljefā ap 2 km uz DA no Vecumniekiem ir kāds plašāks ap 2 km garš, nepilnu kilometru plats, ZR – DA virzienā orientēts reljefa izcēlums, kam ir atsevišķi lokāli pacēlumi un iedobes.

Vanagu pilskalns
Pati senkrasta mala pilskalna vietā ir vēl izcelta par 4 – 5 m. Daugava, tagad jau Rīgas HES ūdenskrātuve, atrodas nepilnu kilometru uz A no pilskalna.

Usaiķu pilskalns
Pilskalns ierīkots ap 300 m uz R no lielceļa zemes mēlē starp šīm divām strauta pietekas gravām.

Brunču pilskalns
Pilskalns atrodas ap 0,7 km uz D no Ventspils – Rīgas šosejas, Engures upes kreisajā, mežainajā krastā.

Itālijas pilskalns
Pilskalns atrodas kalnotā apvidū ap 3 km uz Z no Ērgļiem, Ērgļu – Cēsu lielceļa labajā pusē, plašākā ielejā, ir apkārtnē labi norobežots, pret R ap 8 m augsts, pret citām pusēm – līdz 12 m augsts.

Pustoškas Baterijas kalns

Brikuļu pilskalns

Jaunandrānu pilskalns

Skudru pilskalns

Groverišku pilskalns

Greizo kalnu pilskalns