kapi

1. Pasaules kara vācu karavīru brāļu kapi.
Kapsētā daudz postījumu, nolauzti krusti. Saglabājušies vārti un 1940. gada uzliktais piemineklis 86 kritušajiem ar uzrakstu: "Selburg Grette Friedhof". Apbedījumi izdarīti no 15.9.1915. līdz 23.9.1917. g. Tātad frontes līnija šeit ir stāvējusi 2 gadus. Pēc vietējo iedzīvotāju teiktā kādreiz agrāk šai vietā bijuši civilie kapi. Uz to norāda arī pašreiz kapu vārtu priekšā augošas 3 skaistas dižpriedes (apkārtmērs 3,08 m, 2,98 m un 2,60 m) ar 3-4 žuburiem katra.

"Šī kapsēta tiek saglabāta kā piemiņas vietu teritorija." [Ventspils pilsētas teritorijas plānojums 2006.-2018. gadam ar grozījumiem. Paskaidrojuma raksts. 1. sējums, 2012., 30. lpp.]

"Īsti nav ziņu, kad iedibināta kapsēta augstajā kāpā Saules ielas galā pirms Cirpstenes ciema kapiem. Tie ir vecie Ventspils vācu pilsoņu kapi, šodien saukti par Krustkalna kapiem. Vecākie saglabājušies datējamie apbedījumi tur ir no 19. gs. paša sākuma, bet nav zināms, cik un kādi izzuduši. Pilsētas apkārtnes plānā kapsēta pirmoreiz parādās 1819. gadā. Var jau būt, ka tā arī ir tikai Kurzemes guberņas (pastāv kopš 1795.g.) laikā iekārtota.
19. gadsimta 1.pusē ventspilnieku ir tik maz, ka viņu vajadzības šī kapsēta apmierina. Apbedīšana tajā turpinās līdz pat 1930. gadiem, kad jau pastāv arī citas kapsētas. Pašlaik kapi pilnīgi ieauguši krūmos. Tur esošie apbedījumi pēckara gados un vēl 1970. gados tika stipri demolēti, jo zārki parasti bija ievietoti zem kapa plāksnes no ķieģeļiem izmūrētā telpā. (..) Vēl saglabājušajās kapu plāksnēs lasāmi daudzi 19. un vēl 20. gadsimtā populāri Ventspils vācu pilsoņu uzvārdi – Māleri, Reinkes, Dāvidi u.c. Tur apbedīts arī Ventspils ārsts 1827.-1829.g. – Dr. med. Otto Vilhelms Panks (1759 – 1829)." (Ingrīda Štrumfa, 2015. g. 17. februāris, Ventspils muzejs)

Pekneru kapi, Peknēru kapi (padomju laika periodikā). [https://periodika.lndb.lv/], skatīts 28.09.2021.

Periodikā pārsvarā sastopams nosaukums Ozolmežu kapi. [https://periodika.lndb.lv/], skatīts 29.09.2021.

Periodikā pārsvarā sastopams nosaukums Kalvaitu kapi. [https://periodika.lndb.lv/], skatīts 29.09.2021.

Kapi atrodas tieši pie Ķuršu Sv. Gaišreģa Elijas pareizticīgo baznīcas

Kapsēta atrodas īpašumā ar nosaukumu "Kapukalns" (https://www.kadastrs.lv/, skatīts 07.01.2021)

Mālu mājas dzimtas kapi (I. Abajs) [Abajs 2002, 45. lpp.].

Nav tādi kapi (I. Kaģe)[Eksped. 2006., pag. pad.]

90. gadu ekspedīciju materiālos ir atrodama piezīme uz Bārtas pagasta kartes: "Aizkapju kapi Ķīburos? Priekšsēdētāja saka, ka tādu neesot." (R. Zvejnieka pieraksti uz Bārtas pagasta kartes). Plāķa Latvijas vietu vārdu krājumā pie Bārtas pagasta Ķīburu ciema mājvārdiem minēts: ažkapi jeb krupi. [Pl I 68]. Nosaukums Aizkapju kapi varētu attiekties uz šo Plāķa minēto mājvārdu, bet kartēs tāds nosaukums nav atzīmēts Bārtas pagastā. (M. Pētersone, 2018. g.).
"Par Aizkapju kapiem - aptaujāju zemes ierīkotāju, vietējo muzeju, pie kapiem dzīvojošos 80 gadīgos iedzīvotājus, rezultāti - tur ir zemes īpašums Aizkapji, neviens no aptaujātiem nezina par tādiem Aizkapju kapiem, un Ķīburu kapiem cita nosaukuma nav. Muzeja darbinieces pat papētīja senākās kartes, bet nekur neatrada info par citiem kapiem šajā rajonā." [V. Grasmane, Bārtas pagasta pārvalde, KA speciāliste, e-vēstule 28.02.2018.]

Šos kapus jau no seniem laikiem sauc par Pētera kapiem. Kapsētas ar nosaukumu "Ģildēnu kapi" pagastā nav. (J. Lācītis, atbildīgais par Bunkas pagasta kapsētām, konsultācija 22.02.2019; 25.02.2019.)

Fašisma terora upuru kapi,Fašisma upuru kapi,Žīdu kapi

Ļoti veci kapi (V. Strautniece) [Eksped. 2005., pag. pad.]. Kapu apauguši ar lieliem kokiem, ar ozoliem. Tiem apkārt ir akmeņu krāvuma žogs. [Arijs Kronbergs, 05.03.2013., telefoniski]
Netālu bijis arī ķieģeļceplis, ar ko droši vien saistīts Māliņu mājas vārds. Ceļš, kas senāk gāja kapiem gar dienvidaustrumu pusi padomju laikā iztaisnots un tagad ir uz ZR no kapiem. Zviedru kapi ir pie Zutēniem Vecajā Zutēnu kapsētā ir krusti ar uzrakstiem zviedru valodā, bet nav dzirdēts, ka vietējie iedzīvotāji lietotu nosaukumu "Zviedru kapi" (Šķēdes kapu pārzinis, telefoniski, 11.01.2019)
Netālu, otrpus Sārcenes-Zutēnu ceļam ir bij.vs. "Māliņi". Vetējie iedzīvotāji lieto nevis vārdu "'kapsēta", bet "kapi".
Pamatnosaukums mainīts 04.03.2013., konsultējoties ar Saldus pašvaldības speciālistiem.

Pl. 0,5, ha. [Strautniece 2002]. Kolhoza plānā - Griķu kapsēta, bet šo nos. vietējie iedzīvotāji nezina. Nos. esot no tā, ka tur mežs vairākkārt svilis. [Strautniece 2002].

Katrīnas draudzes kapos, kas atrodas pašā Viļķenes ciemata centrā,
atrodas mākslinieku darināti pieminekļi: piemineklis J.Leimanim (tēlnieks K.Zāle, granīts),
piemineklis dzejniekam Augustam Brocim (tēln. Harijs Vīksna, 2002.g.), piemineklis Fr.Ārgaļa
ģimenei. (aut. Geilings, 1908.g., bronza); piemineklis H.Lesiņam (tēln. G.Tiltiņš, 1985.g.,
granīts); piemineklis D.Priedem (tēln. Jansons, 1986.g.) skatīts 25.08.2020.

Atvērtie kapi. (“Saldus novada kapsētu uzturēšana un izmantošana”, SAISTOŠIE NOTEIKUMI Nr.14, Saldus novada dome, 2011.) [https://saldus.lv], skatīts 27.09.2021.

Slēgtā kapsēta. (“Saldus novada kapsētu uzturēšana un izmantošana”, SAISTOŠIE NOTEIKUMI Nr.14, Saldus novada dome, 2011.) [saldus.lv], skatīts 27.09.2021.
Neliela, ļoti veca kapsēta (Nīgrandes pagasta pārvalde, 07.11.2015.).

Kapenieku kapsēta,Silaiņu kapi,Silaiņu kapi (I),Silaliņu kapi (II)

Tagad vairs neglabā [Eksped. 2005., pag. pad.].

Kapsēta vairs netiek izmantota. [S.Spinga (telefoniski) 12.10.2011.]
Plāķis min muižas nosaukumu: E,l ^kazemes muiža (Plāķis, I 61.lpp)

Kapsēta vairs netiek izmantota.[R.Baranovska Vaiņodes pag.pārv. (telefoniski) 11.10.2011.]
Kadastra datos ar kad.Nr 64920010255 ir "kapi Silenieki" [07.10.2011.]
Līdzīgu nosaukumu dēļ objekts dažkārt tiek jaukts ar Plepju kapiem kuru tuvumā vs. Silenieki un Silnieku kapiem. Uzraksts pie kapiem ir "Asītes Silnieku kapi" (LĢIA kartogrāfu lauka darbi, 2018. g.), bet pareizais nosaukums ir Silenieku kapi, kā apstiprināja Vaiņodes novada zemes lietu speciāliste telefoniskā konsultācijā 2018. g,.

Daļēji atvērta kapsēta. [https://saldus.lv/sabiedriba/kapsetu-datubaze/], skatīts 27.09.2021.

Pašlaik aktuālais nosaukums, ko lieto pašvaldībā, ir Ļūdiku kapi, bet vietējā, senākā forma - Ļūdikas kapi.

Ir divi Sakaru kapi. Mazākie ir katoļu, nosaukumā tas neparādās. [I. Arāja, Kazdangas pagasta sekretāre, konsultācija telefoniski, 26.01.2018.]. Skat. arī objektu Sakaru kapi ID 74860.

Ir divi Sakaru kapi. Šie, kas pie Sakaru mājām, ir luterāņu kapi, nosaukumā tas neparādās, [I. Arāja, Kazdangas pagasta sekretāre, konsultācija telefoniski, 26.01.2018.]. Skat. arī objektu Sakaru kapi ID 74859.

Dzelmju kapi Kurmāles pagasta pārvalde 28.01.2022.g.

Mundiciemu kapi Kurmāles pagasta pārvalde 28.01.2022.g.

Nosaukums, kas rakstīts uz plāksnes pie kapsētas (Mazputniņu kapi), neatbilst vietējo iedzīvotāju lietotajam, tādēļ pag. pārvalde lieto abus nosaukumus, vienu liekot iekavās ( V.Strautniece 2015.)

Tērauda kapi- tā ir vietējo iedz lietota "iesauka" jo kapu tuvumā Tērauds cēla sev māju, bet tā tika pamesta un sabruka, kapos apbedīti Tēraudu ģimenes ļaudis. Senāk tos sauca par Vecsabiles kapiem. [eksped 2013.]

Ruņķu kapi (vietējo iedzīvotāju lietotais nosaukums), Dižruņķu kapi (nosaukums Zemesgrāmatā un uz plāksnes pie kapiem) Konsultācija, Ģibuļu pag. pārvalde 11.11.2015.
Pagasta pārvalde lieto abus nosaukumus, vienu no tiem liekot iekavās (V. Strautniece 2015.)

nnosaukums "Talsciema vecie kapi" vēl nav lietošanā iegājies, jo plānotie un iemērītie jaunie Talsciema kapi vēl nav iekārtoti un apbedīšana tajos vēl nenotiek [V.Strautniece, 28.08.2013.]

Pagastā lieto tikai "Pūckalna kapi" [Laucienas pag. pārvalde, telefoniski, 11.06.2013.]

Melkas un Meras ir šīs kapsētas tuvumā esošas vs. Melkas, kas bija kapsētai vistuvāk, vairs nepastāv (tās redzamas T75 un PSRS Ģenerālštāba topokartē M 1:25 000). Kapsētas tuvumā ir arī Meru dīķis.

Veci ģimenes kapi, pēdējie apbedījumi apmēram 70-os gados [M.Purviņa 2013.]

Kapi. Te apglabāti Mokciema iedzīvotāji (I. Abajs) [Abajs 2002, 42. lpp.].

Valgalciemā tos sauc tikai "Pikšu kapi", bet Rojas pašvaldība lieto nosaukumu "Upesgrīvas kapi" . Tie ierīkoti uz kādu māju zemes, kuru nosaukums ir "Piksas". Kapos ir akmens krusti ar uzrakstiem, kas attiecas uz 1800-to dadu beigām. [Rojas muzejs, telefoniski, 21.05. 2013., pēc E.Jansones - Kaltenes bibliotekāres sniegtām ziņām].

"Upesgrīvas kapos 1945.gadā, pēc Padomju armijas ienākšanas, tika sadzīti apkārtnes vīrieši, no kurienes tos sūtīja projām uz Krieviju." [Mērsraga novada mājaslapa (http://www.mersrags.lv/), skatīta 21.05.2013.]

Lauka apsekojumā konstatēts, ka nav saskatāmas kapu kopiņas, ir tikai kapmirtes, teritorija apaugusi ar biezu mežu [Z. Liepiņa, 201`3.g. X]

Jaunie Šķirenu kapi,Jaunie Šķirānu kapi,Šķirēnu jaunie kapi,Šķirēnu kapi

Vecie Šķirenu kapi,Vecie Šķirānu kapi,Šķirēnu kapi

Jaunsaules Sila luterāņu kapi,Jaunsaules luterāņu kapi,Vecie Sila kapi

Remiķenu kapi pareizi, jo Ramiķēnu kapi sāka lietot padomju laikā, tā ir kļūda - Skaistkalnes pagasta vadītāja Ineta Skustā 15.04.2021.g.

Kapsēta vēl jauna, daudz brīvas vietas. Interesants piemiņas komplekss izveidots Skolnieku dzimtai. To veido liels piemineklis ar kopīgu uzrakstu: Reiz bija Skolnieki. Pie šī pieminekļa kopīgu ansambli veido 7 kapu kopiņas ar atsevišķiem katram mirušajam veltītiem kapakmeņiem ar sekojošu tekstu: Jūlijs kara laikā 1909.-1944. Jānis 1862.-1937. Ilze 1871.-1941. Minna 1900.-1978. Anele 1914.-1975. Roberts 1903.-... Artilērijas virsnieka vietnieks Jānis Grāvītis. Piemini Latviju.

Tie ir vecticībnieku dzimtas kapi. Tiek kopti un uzturēti. [O.Kursītis, Kalkūnes pagasta pārvaldes vadītājs, konsultācija telefoniski 10.12.2020.]

Šeit apglabāti grāfu Plāteru ģimenes locekļi, kā arī daudzi vācu karavīri, kas miruši vietējā lazaretē I Pasaules kara laikā. Saglabājušās kapu plāksnītes ar uzvārdiem un dienesta pakāpēm, kā arī piemineklis kritušajiem. Vācu armijas lazarete tika ierīkota Bebrenes baznīcā 1917. gadā, kad Bebrene atradās uz frontes līnijas. Tad dievkalpojumi šeit nenotika, bet Sv. Mise tika noturēta Vecajos kapos – koka kapličā, kura nav saglabājusies. Bebrenes Vecajos kapos atrodas Valsts nozīmes dižozols (apkārtmērs 5.2 m) un savdabīga priede ar t.s. “raganu slotu” galotnē [http://travelnews.lv/?o2265fl1, skatīts 27.04.2016.].

Vanagu kapi,Vonogu jaunī kopi,Vonogu kapi,Vonogu kopi

Kapi slēgti, pīšļi pārvietoti uz Bukštu kapiem.

Kapi slēgti, pīšļi pārvietoti uz Bukštu kapiem. Aizaudzis ar mežu.

"Vienā kapu galā kalniņā ir baronu kapi." [Kapsētu saraksts // https://timenote.info/lv/], skatīts 31.05.2021.

Uz kapu plāksnītes nosaukums ir Vīndedžu kapi (redzams fotogrāfijā // https://timenote.info/lv/, skatīts 23.12.2020.)

Nosaukums uz plāksnītes ir Pluņķu kapi (fotogrāfija // https://timenote.info/lv/, skatīts 23.12.2020.)

"Kapu vairs nav. Ja arī kaut kas tur ir saglabājies, tad tas viss ir ieaudzis kokos, krūmos un no ceļa nav pieejams.], skatīts 23.12.2020.

"Agrāk sauca par Apguldes jeb Abguldes meža kapiem." [https://timenote.info/lv/Naudites-pagasts-Meza-kapi], skatīts 23.12.2020.

Vairs neglabā [Eksped. 2005., pag. pad.](V. Strautniece)

Tagad vairs neglabā [Eksped. 2006., pag. pad.](V. Strautniece)

Ap 700 m uz ZR no bijušajiem Bulduriem (vs.)., ap 2 km uz R no Pļavniekiem (vs.), ap 2,4 km uz Z no Matužiem (vs.). Kapsēta stipri sapostīta un dabā nav atpazīstama, līdz ar to arī atrašanās vietas koordinātas var būt neprecīzas, jo ņemtas no dažādiem senākiem materiāliem (lauka apsekojumu dati Topogrāfiskajai kartei 1:10 000, 2018.g.).
Objekts plaši pazīstams visiem zvārdeniekiem. "Viens mācītājs braucis mājā no Auces stacijas. Netālu no Dumpju kapiem kučieris redzējis, ka cūka nāk viņam pretīm, bet mācītājs redzējis, ka pa ceļu nāk žīds ar paunu uz muguras. Mācītājs devis žīdam labvakaru, tad kučiers pēkšņbi ieprasījies: "Kam jūs devāt labvakaru?" Mācītājs teicis: "Žīdam.", bet kučieris teica: "Bet es redzēju cūku". Tad pie kapsētas žīds ar cūku pazuduši. Mācītājs licis, lai kučieris aizbrauc uz mājām pēc grāmatām. Tā mācītājs to vietu esot nosvētījis, spoki vairs tagad nerādoties." (Rūdolfs Kārkls (14 g.v.): LFK 796,10514). "Kādā tumšā rudens vakarā gar Dumpju kapiem braucis kaimiņu Indriķis. Braucot garām, viņam kāds sācis sist pa muguru. Lielās izbailēs Indriķis sācis braukt ātrāk. Jo ātrāk braucis, jo ātrāk sists. Indriķis domājis, ka uzbrucis spoks. Pabraucis kapiem garām, viņš pamanījis, ka spieķos ieķēries žagars, kurš viņam sitis pa muguru." (Jānis Krūza (57 gv.): LFK 796,10865). "Ja braucot gar Dumpja kapiem, tad pa vales malu staigājot balts vīrs, un, ja nekā nesakot vai skrejot, tad ķerot rokā." (Jānis Griķis (dz. 1868. g.): LFK 796,6700: 1940. g.).

Daļēji slēgti. [Dobeles novada teritorijas plānojums 2013.-2025.gadam. Paskaidrojuma raksts. Projekts 79 2.5.7.1. tabula]
Kapsētu sarakstā:// https://timenote.info/lv/ kapsētas ar nosaukumu Bērzes (Bērzmuižas) kapi un Zvaņi atzīmēti blakus - gandrīz vienā punktā.

Kartē jālieto kā VZD kadastrā ierakstīts Bāru kalna kapi - telefoniski 26.01.2021.g. Pļaviņu novada Teritoriju attīstības nodaļas projektu vadītāja Olita Znotiņa.

Luterāņu vecā kapsēta-Āžu kalns,Zaubes kapsēta,Āža kapsēta
Vecākie kapi Zaubes pagastā, kas vēl tiek izmantoti.
Āžkalna rel. augst. 11 m [T10]. 0,2 km uz Z tek Dziriete (u.). Apkārt ir bērzu audze, arī kapos aug lieli koki.
Kapi iekārtoti jau cara laikā kā luterāņu kapi. Tajos galvenokārt apglabā Jaunpils draudzē ietilpstošo muižu teritoriju mirušos. Āžkalnā atdusas gleznotāja Vilhelma Purvīša, konfekšu fabrikanta Ķuzes, ģenerāļa Bangerska dzimtai piederīgie.
“Tālajos muižas laikos šajā kalnā kalpi ganījuši kazas. Kad izdomāts šeit ierīkot vienkāršo ļaužu kapsētu, to nosaukuši par Āžkalnu”. (Pēc veco ļaužu nostāstiem pierakstījis Modris Mednis).
“Tālajos muižas laikos šajā kalnā kalpi ganījuši kazas. Kad izdomāts šeit ierīkot vienkāršo ļaužu kapsētu, to nosaukuši par Āžkalnu”. (Pēc veco ļaužu nostāstiem pierakstījis Modris Mednis, 2004).

Neliela privāta kapsēta, kur tagad apbedīšana notiek reti [Zaubes pag. pad. 2005].
Kapus ierīkojis Lejas Mūrnieku saimnieks Dāvis Kalniņš, kurš vēlējies gulēt pats savā zemē. Tie ir ne mazāk kā 100 gadus veci un tos iesvētījis pareizticīgo mācītājs. Senāk Mūrnieku kapos bijuši pat kapusvētki, pēc kuriem mācītājam Mūrniekos rīkotas pusdienas. Tur atdusas vieta ne tikai Kalniņa dzimtai, bet apglabāti aizgājēji arī no dažām kaimiņu mājām (Kuģīšiem, Baznīckalna u.c.) un II pasaules kara laikā ? arī kāds vācu armijas feldšeris. (No Arnolda Emsiņa atmiņām, 2005)
Cik noprotams, Dāvis Kalniņš bijis sabiedrībā diezgan ievērojams, jo no 1878. gada līdz 20. gs. 20. gadiem Lejas Mūrniekos iznomātas telpas pareizticīgo skolai un, kamēr pagasts nebija uzcēlis savu nespējnieku patversmi, ik gadu izmitināti vairāki pagasta nabagi. Kāda pagasta kvīts par naudas izmaksu liecina, ka pagasta nabagu turētājs D. Kalniņš 1891. gada 26. martā saņēmis maksu par nabagu turēšanu 1890./91. gadā: 6 nabagi visu gadu ? 180 rbļ., 2 nabagi 10 mēn. ? 50 rbļ., 1 nabags 5½mēn. ? 13,75 rbļ., par 2 nabagu apglabāšanu 10,00 rbļ. kopā. (V. Veisenkopfa, 2005)

"Viena no vecākajām kapsētām Latvijā. (pirmie apbedījumi ap 1710.g.)" [Lpag. I 399]

"Kapi atrodas ceļa malā un tiem pat nav tradicionāla žoga. Par šiem kapiem var teikt - skaisti kapi un netradicionāli Latvijai. Ap katru kapa kopiņu nav sastādīti krūmi un kapu kopiņas nav iekritušas nomācošā krēslā. Kapi ir gaiši pat pievakarē. Kapos nav smilšainu celiņu un ar to saistīto putekļu. Te visur ir viegla zaļa sūna, kā samtains tepiķis, vietās, kur ir zāle, tā ir nopļauta un blīva kā labākajos golfa laukumos.' [Time Note (agrāk Nekropole); 18.09.2020]

Ierīkota 19.gs. kā garnizona kapsēta. [Lpag. I 358]
"Senāk bieži dēvēti arī par krievu kapiem. Atrodas Inešu - Vējavas ceļa austrumpusē, 2 km no Inešiem. lerīkoti ap 1845. gadu kā pareizticīgo draudzes kapi. Sākumā apbedīti galvenokārt kazarmās mirušie krievu karavīri, vēlāk - nedaudzi vietējie pareizticīgie (miertiesas, policijas un muižas kalpotāji). Pirmā pasaules kara laikā tur guldīti Kurzemes bēgļi, vēlāk - arī nespējnieku namā mirušie. Mūsdienās pilnībā zaudējuši savu konfesionālo raksturu. Tagad te tiek apbedīti Inešu pagasta iedzīvotāji - galvenokārt ienācēji no citiem novadiem." [Time Note (agrāk Nekropole); 13.10.2020]

"Agrāk tā bijusi pareizticīgo kapsēta. Sākoties “atmodas”gadiem par saziedotajiem līdzekļiem uzcelta kapliča, kurā uzstādīts zvans, kuru visus padomju varas gadus glabājis savās mājās Jumurdas pagasta Iņķēnos Kārlis Ielejs. " (Ērgļu pag. ter. plān. 2007.-2019.)

"Vecajā kapsētā apbedīti Lodes muižas īpašnieki, jaunā kapsēta atklāta 20.gs. 20.gados." [Lpag II 480]
"Kapsēta, acīmredzot , ir tikpat veca kā pie tās esošā Apšu baznīca. Vietējie iedzīvotāji kapsētu sauc par Apsīšiem. Kapsēta sastāv no divām daļām - vecās un jaunās. " [Time Note (agrāk Nekropole)] 29.10.2020

Lielstraupes kapi,Lielstraupes kapsēta,Straupes vecā kapsēta,Vecā kapsēta
Kapi iesvētīti 1775.g. Te bijušas divas kapličas - Lielstraupes un Mazstraupes kapličas. [Straupe 2007 95]

Apiņu brāļu kapi,Mores kapsēta,Mores pagasta kapsēta
"1994.g. 3.IX sākta apbedīšana jaunizveidotajā kapsētā." [Lpg II 83]

Turlavas pagastā kapi apstiprināti daudzskaitlī - pārvaldes vadītājs Mārcis Brantevics 28.08.2018.g.

Maza kapsēta, kur apbedīšana vairs nenotiek, bet tiek uzturēta kārtībā, iežogota (V.Trunciņa, 2012). Pagastā lieto arī nosaukuma variantu Lejasgalu kapi.
Vietējais nosaukuma variants mutvārdos joprojām ir tāds, kā J. Plāķis pierakstījis. Šo kapu nosaukums nav teritorijas plānojumā. Pagasta darbinieki šiem kapiem zina arī nosaukumus Lejasgalu kapi un Lejasgala kapi ( telefoniski ar Ēdoles pag. pārvaldi un vietējiem iedz. 19.10.2012.)
LULVI Kartotēkā no 1963. gada ekspedīcijas ir Lejsgaļ (mājas) un Lejsgaļ kap, kā arī Kalnzemniek (jaunsaimniecība, bez kapiem:)). Bez tam ir izraksts no Kurzemes darudžu hronikām, no 1827. gada: "..Sandars aus Ledikkens [mu] Lejagalla". Šis pēdējais rāda, ka savulaik acīmredzot ir funkcionējis arī vietvārds "Lejasgals" (no kura tad arī "Lejasgaļi" kā sekundārs), un līdz ar to līdzās "Lejasgaļu kapi" savs vēsturisks pamats varētu būt arī variantam "Lejasgala kapi".Bet, lai to visu nopietni izvērtētu, būtu vajadzīgi papildu pētījumi.

2 km uz DDR ir bij.vs. Iņni. Uz to gar kapiem ved ceļš. [Pag25, R.Avotiņa].
Pagastā ir vēl divi kapi ar līdzīgiem nosaukumiem - Silnieku kapi un Plepju jeb Silenieku kapi. Tādēlļ dažreiz šie objekti tiek sajaukti.
Kadastra datos šai vietā ar kad.Nr.64920070076 ir Vecie kapi [07.10.2011].

Seni ģimenes kapi [Eksped. 2005., pag. pad.].

Tagad vairs neglabā [Eksped. 2005., pag. pad.]. Slēgta kapsēta. skatīts 23.03.2021.]

Tagad vairs neglabā [Eksped. 2005., pag. pad.]. Koord. punkts precizēts pēc 1986. gada kartes 25K kapu apzīmējuma (vesture.dodies.lv). (M.Pētersone, 17.03.2021.)
Kartēs (pirmskara un padomju laika) ir kapu apzīmējums bez nosaukuma. (M.Pētersone, 18.03.2021.)

Tagad vairs neglabā [Eksped. 2005., pag. pad.](V. Strautniece)

Tagad vairs neglabā [Eksped. 2005., pag. pad.] (V. Strautniece). Slēgta kapsēta. skatīts 23.03.2021.]

Mūsdienu kapi. Cēres pagastā ir arī Raibāju viduslaiku kapsēta (Zviedru kapi ?), bet tie ir pa ceļam no Cēres uz Raibāju kapiem, ceļa kreisajā pusē, pretim nogriežas ceļš uz Putnēnmuižu [Pag. pārvalde 01.12.2020.].

Bij. kapsēta. 1986. g. Jēkabpils muzeja darbinieki rakstīja, ka kapsēta pilnīgi aizaugusi.
Saglabājušies masīvi mūra vārti un vairākas kapu zīmes, kāds balts masīvs akmens krusts ar uzrakstu: "She dus Dieva mierā Anne Rohtkaj, dzim. 1825. mir. 1876." [JM].

Kapsētu pie Asītes ar nosaukumu Gobzemju kapi pagasta iedzīvotāji nezin un nosaukumu vairs nelieto, mājas ar šo pašu nosaukumu sen vairs tur nav. [Embūtes pagasta priekšsēdētāja vietnieks O. Jurjevs, konsultācija telefoniski 2018. g. 10. decembrī]

Kadastra datos ir ar kad.Nr.64920050148 un kļūdainu nosaukumu "Rīšu kapi".

Atrodas uz Vecpēļu zemes (Ē. Kaģis, 23.10.2012.).

Kapsēta vēl tik izmantota un iespēju robežās kopta, bet apbedī'šana tajā notiek reti [Rumbaspag.pārvalde, telefoniski 26.11.2012.].

Nelieli, pamesti veci dzimtas kapi, iežogota teritorija [Rendas pagasta pārvalde, telefoniski 10.12.2012.]

Tie varētu būt veci baronu kapi (Vera Ogule, telefoniski 11.01.2019.)

Kapsēta apbedīšanai slēgta [Valdgales pagasta pārvalde, telefoniski, 20.05.2013.]

Neliela kapsēta, tur apbedī gandrīz tikai vietējos vienas dzimtas ļaudis. [Valdgales pagasta pārvalde, telefoniski, 07.06.3013.].
Arhīva izziņa viensētas nosaukums ir "Paisali", bet ar pagasta padomes lēmumu tas mainīts uz "Paiseli" [Valdgales pagasta pārvalde, telefoniski, 20.05.2013. ].

Emkalnu kapsētā apbedīšana pārtraukta. [Lpag., 95]
Lauka apsekošanā 2013.g. 16. oktobrī konstatēts, ka nav nekādu kapu pazīmju, tikai nav nekādu kapu pazīmju.
Lielajā Latvijas atlantā 1:100 000, 1:20 000 (? R.:Karšu izdevniecība Jāņa sēta, 2012,) 69. lpp.. ir kļūda - Emkalnu kapu un Galtenes baronu kapu nosaukumi sajaukti vietām.

"Nesen apbedīšana pārtraukta Salu,.... un .Blindnieku kapsētās." [Lpag 1. sēj.,95. lpp.]
Esot mazi apmežoti kapi ar kādiem 7 apbedījumiem [pēc lauka apsekošanas datiem 2013.g. II pusgadā]

Vanagu kapi,Vonogu kapi,Vonogu kopi,Vonogu vacī kopi

Zvanīju uz Kūku pagastu, pag.pārvaldes vadītājs Dzintars Kalniņš, t. 26139764: Trepmuižas kapi, nevis Trepmuižas otrie kapi (Z. Cekula, 2013).

Budencovu dzimtas kapi, nedarbojas. [Rudzātu pag. pārvaldes vad. Ruta Klibiķe, 2013].

Nosaukums no mājvārda Krūmaļi (māju vairs nav) [Pag.pārv. 10.07.2013.]
Padomju topokartē M1:25 000 ir vs. ar nosauk. Крунгали (un tai blakus - Межгали) [V.Strautniece, 10.07.2013.]
"LU LVI Latvijas vietvārdu kartotēkā Laidzes pagasta vākumā ir visādi -gaļi un -gali: Mežgaļi, Ezergali, Laugali, Purgali - tomēr *Krūmgaļu nav. No krūmiem ir tikai Krūmiņi un internetā atrodamie Krūmaļi. Šis pēdējais liek domāt, ka ..(pagasta pārvaldei - V.S.) varētu tomēr būt taisnība vai vismaz liela daļa taisnības. Tie krieviskie Krungaļi varētu būt arī pieraksta kļūda < Krūmaļi; grūtāk izskaidrot Krūmkaļu- -- varbūt tautetimoloģisks Krūmaļu pārveidojums?
Mazliet skeptiski par *Krūmgaļiem" noskaņo arī tas, ka "sarkanajā Endzelīnā" (J.Endzelīns.Latvijas PSR vietvārdi - V.S.) nav vispār neviena šāda mājvārda."[O.Bušs,10.07.2013.]

kapsētai paredzēts zemes gabals, kur kapsēta vēl nav ierīkota [Ģibuļu pag. pārvalde, 28.08.2013.]

Mazsalacas kapi,Mazsalacas pilsētas kapi,Mazsalacas pilsētas kapsēta,Pilsētas kapi

"Praporščiki norakuši stāvumu, paši aizgājuši bojā." (L. Trukšāns, 1994).

Otrā pasaules kara masu terora upuru kapsēta - Ebreju kapi pie Smilģina ezera [http://kulturasmantojums.dnd.lv/?id=334, skatīts 04.01.2021]

Galēnu kapi,Kara kapi,Karakapu senkapi,Vidsmuižas Vecie kapi
19. gs. beigās vai 20. gs. sākumā tur apbedīti divi priesteri, kuru uzvārdi tautā piemirsti. Šajos kapos abpedīts Vidsmuižas draudzes prāvests Antons Punculs. Uz kapa ir vienkāršs piemineklis ar uzrakstu: «Baznīckungs Punculs Antons ar māti. Piederīgie.» Šajos kapos ir arī sens piemineklis ar uzrakstu lietuviski: «Franciszka Szvegzdo mire 1908. m. sausio 11 d., amžius 60 m.» (jādomā, ka tā bija prāvesta Staņislava Žvegždas māte). Blakus guļ «borinia Gela».
Rokot kapus, atrastas kara kauju cirvju atliekas. Kapusvētkos agrāk vispirms aizlūgums bija vecajos, bet tad jaunajos kapos. Tagad vecie kapi aizlaisti. Ap tiem ierīkoti grants karjeri.
[http://paxvobis.lv/vidsmuiza/, skatīts 27.02.2014.]

Altkirhas kapi,Geikinu kapi,Geikinu pareizticīgo kapi,Veckirhas kapi
Netālu ir vs. Veckirha (agrāk Altkirha).

"Tālāk – jau aiz tagadējās pilsētas robežas - tai pašā garajā kāpā un tās piekājē izvietojušies Cirpstenes ciema kapi, iespējams, ir daudz vecāki – jaunas kapu bedres rokot, tur atrasti jau vismaz 18. gadsimta, ja ne senāki priekšmeti, starp tiem senatnīga bronzas sleņģene jeb ķēžu josta ar labības vārpu, ievietotu šaurās sprādzes iekšpusē. Ņemot vērā, ka Cirpstenes vārds sastopams jau 1495. gada robežu aprakstā, apdzīvotība jau tur droši vien senāka, un tur droši vien apglabāti vietējie latvieši un lībieši." (Ingrīda Štrumfa, 2015. g. 17. februāris, Ventspils muzejs)

Vārenbrakas kapi,Vārenbrokas kapi,Vārenbrokas vecie kapi,Vārenbrokas vecā kapsēta

Līdēres vecā kapsēta,Vecie Līdēres kapi,Vecie kapi
Īpašnieks: "LĪDERES KRISTUS PIEDZIMŠANAS PAREIZTICĪGO DRAUDZE". [ // https://timenote.info/lv/; 11.09.2020]

Jaunie Līdēres kapi,Jaunie kapi,Līdēres jaunā kapsēta

Vairs neglabā, zaļš paugurs ar krustiem. [Krimuldas novada dome 2017]

Slēgti. [Dobeles novada teritorijas plānojums 2013.-2025.gadam. Paskaidrojuma raksts. Projekts], skatīts 28.05.2021.
"Pilnīgi pazuduši kapi, kas kartē vēl joprojām tiek iezīmēti." [https://timenote.info/lv/Dobeles-pagasts-Nareiku-kapi], skatīts 28.05.2021.

Slēgti. [Dobeles novada teritorijas plānojums 2013.-2025.gadam. Paskaidrojuma raksts. Projekts 79 2.5.7.1. tabula]
"Visa apkārtnee norobežota ar elektriskajiem ganiem, privātīpašuma zīmēm un neviena ceļa vai taciņas uz kapiem." [Kapsētu saraksts // https://timenote.info/lv/], skatīts 1.06.2021.

Slēgti (vajadzības gadījumā var atsākt
glabāšanu). [Dobeles novada teritorijas plānojums 2013.-2025.gadam. Paskaidrojuma raksts. Projekts 79 2.5.7.1. tabula].
"Kapi aizlaisti postā, marodietu izrakņāti, aizauguši, redzami vien pāris pieminekļi. Ieejas kapos vairs nav, vārti ieauguši krūmos, nav pat neviena taka, pa kuru tajos iekļūt." [Kapsētu saraksts // https://timenote.info/lv/], skatīts 1.06.2021.

Slēgti. [Dobeles novada teritorijas plānojums 2013.-2025.gadam. Paskaidrojuma raksts], skatīts 28.05.2021.

"Te apglabāts Jānis Grandaus (dzimis 1888. g. "Gobās", miris 1942. g. Dobelē, apglabāts "Bāļu" kapos) - Latvijas pirmās brīvvalsts visu prezidentu sekretārs, tehnisko darbu vadītājs Brīvības pieminekļa komitejā, darbojās Lāčplēša ordeņa domē." [https://timenote.info/lv/Dobeles-pagasts-Balu-kapi], skatīts 28.05.2021.

Kapsētu sarakstā (// https://timenote.info/lv/) ir atsevišķi minēti gan Lielbērzes kapi, gan Lielbērzes Vellakroga kapi, bet abu atrašanās vieta kartē (turpat) atzīmēta gandrīz vienā punktā. (M. Pētersone, 1.06.2021.)

2012. gada 21. novembrī Ķekavas novada Truseļu kapos tika pārapbedītas septiņu latviešu strēlnieku mirstīgās atliekas, kas tika atrastas Ķekavas novada „Mazručku” mājas pagalmā.
Piederību latviešu strēlniekiem apstiprina Latviešu strēlnieku Pulka zīmotne un „Za otvagu” medaļa, kas bija cariskās Krievijas armijas apbalvojums.
Septiņu latviešu strēlnieku mirstīgās atliekas no 1. pasaules kara pie mājām "Mazručkas" pēc septiņu stundu ilgiem rakšanas un meklēšanas darbiem atrada Ķekavas meklēšanas vienība "Brālība" 11. maijā.

Atvērtā kapsēta - tiek ierādītas jaunas kapavietas (Saldus novada kapsētu uzturēšana un izmantošana, (Saldus novada domes saistošie noteikumi Nr.14, 28.06.2011.)

Graužu māju seni dzimtas kapi, tagad slēgti. Ainavā labi redzami.

Slēgta kapsēta (Jelgavas novada dome, telefoniski, 08.05.2018.)

no vs. Ausekļi. Pamesti, aizauguši kapi. tel. pagasta darbiniece 14.06.2018.g.

atvērta kapsēta (Saldus novada domes 28.06.2011. saistošie noteikumi Nr.14. Saldus novada kapsētu uzturēšana un izmantošana)

Netālu no kapiem ir Bērsteles luterāņu baznīca. Pagastā lieto Svitenes kapi, Baznīcas kapi, bet Bērsteles baznīcas kapi ļoti reti. Nosaukums Svitenes kapi, jo atrodas Svitenes pagastā, Baznīcas kapi, jo blakus ir baznīca, Nosaukums Bērsteles baznīcas kapi no Bērsteles luterāņu baznīcas lieto reti, jo blakus esošajā Viesturu pagastā ir ciems Bērstele un tas rada sajukumu. Ciems Bērstele ir Viesturu pagastā , bet Bērsteles luterāņu baznīca Svitenes pagastā. Svitenes pagasta. pārvaldes darbiniece Inta Klīve 21.06.2018.g.

Bij. vs. Mātri [Deutsche Heereskarte 100k 1944]

atvērtā kapsēta [Saldus novada domes 28.06.2011. saistošie noteikumi Nr.14. Saldus novada kapsētu uzturēšana un izmantošana]

Jaunsaules Sila katoļu kapi,Jaunsaules katoļu kapi,Sila kapi

Atrodas Dunalkas pagasta t. s. Daidzu galā; 2,5 km uz ZA ir vs. Daidzes. Pie kapiem ir plāksne ar nosaukumu "Daidzes kapi" (2018).

Slēgtie kapi. [Informācija telefoniski, Bunkas pag. pārv., 2018.g.]

Tie ir ģimenes kapi. Tuvinieki kopj šos kapus.,Uzliktas jaunas apmalītes, redzamas 7 kopiņas. Pelču pagasta pārvaldes vadītāja Kristiāna Rubene 19.09.2018.g.

Veci vecticībnieku kapi. [Pag. pārv. 2018]

Slēgti kapi kopš II pasaules kara vai drusku pēc kara

Atvērta kapsēta [http://www.priekulesnovads.lv/priekule762#menu-anchor, skatīts 2018. g.]

aptuveni 0,3 ha lieli. Ģimenes kapi (Sproģu dzimta). Redzami akmens krāvumi, krusti, kapi tiek kopti. Vārmes pagasta pārvaldes vadītāja Lelde Ose tel. 03.01.2019.g.

Lažas pagasta kartē M 1:25 000 (Zemesprojekts, 1990) kļūdains nosaukuma izvietojums.

Nosaukums "Kapiņu kapi" nav dzirdēts, bet tāds varbūt ticis lietots pēc uzvārda Kapiņi. [Konsultācija telefoniski ar Kazdangas pag. sekretāri I. Arāju 18.02.2019.] 'Arī Kapiņu kapi." [Ekspedīcija, 90. g., piezīme Kazdangas pagasta kartē]

Slegti kapi. Vairs neglabā. [Bunkas pag. pārvalde, konsultācija telefoniski 22.02.2019.]

"veci kapi, neglabā" (Eksped.20. gs. 90. g., piezīmes Kazdangas pagasta kartē)

Jupatovkas katoļu kapi,Jupatovkas vecie kapi (katoļu),Ratinīku kapi,Ratnieku kapi

1918.-1920.gada Latvijas brīvības cīņu dalībnieku – somu karavīru apbedījuma vieta. (http://visitaluksne.lv/, skatīts 30.12.2020)
"1918.-1920.gada Latvijas brīvības cīņu dalībnieku – somu karavīru apbedījuma vieta. 1919.gada ziemas un pavasara kaujās pret lieliniekiem pie Alūksnes un Bejas krituši 34 somu tautas dēli no „Ziemeļu zēnu” pulka, ko vadīja pulkvedis Hans Kalma. Bejas kaujā bojā gāja 10 somu karavīri: Ahola Lauri, Hillilä Erki, Kattainen Aatu, Kaakinen Paul, Kejonen Juho, Kuttinen Toivo, Murto Leo, Nieminen Vihtori, Schöneman – Soriola Eino, Eino Kenraali. 8 no 10 kritušajiem karavīriem (precīzas ziņas ir par 7 karavīriem) apglabāti Somu karavīru Brāļu kapos Bejā, divi - Somijā. Jaunākajam somu karavīram bija tikai 15 gadi.
Latvijas I Neatkarības laikā Somu karavīru Brāļu kapi iesvētīti, vienmēr kopti, te notikuši svinīgi piemiņas brīži.
Ar Alūksnes Brāļu kapu komitejas iniciatīvu un vairāku organizāciju atbalstu Somu karavīru Brāļu kapi Bejā atjaunoti 1989.gada 2.decembrī. Lai godinātu kritušos karavīrus un pieminētu Lāčplēša Kara ordeņa kavalierus un novadniekus, kas cīnījās par Latviju kā neatkarīgu valsti, katru gadu 11.novembrī uz piemiņas vietu tiek organizēts Lāpu gājiens."[https://timenote.info/lv, skatīts 30.12.2020]

Agrāk atradās Kaives, tagad - Ērgļu pag.

Esot vēl otra, vecā, pamestā Bisenieku kapsēta kaut kur mežā, starp bijušajiem Tīreļiem un Biseniekiem. 1986. g. Jēkabpils muzeja darbinieki raksta, ka kapsēta pilnīgi aizaugusi. Saglabājušies masīvi mūra vārti un vairākas kapu zīmes, kāds balts masīvs akmens, krusts ar uzrakstu: "She dus Dieva mierā Anne Rohtkaj, dzim.1825. mir. 1876."

Jaunākā no tām iesvētīta 1939. gadā. Kapsētā īpatnējs masīvs dolomīta piemineklis ir Mārtiņam Grieķerim (1848.-1922.). Pa kalna nogāzi augstāk vēl samanāma senāka kapsēta. Pašā augstākajā daļā atrodas Zaķēnu senkapu uzkalniņš.

"Cirstu kapsēta ir veca un mirušie vairs netiek apglabāti." (Ter. plān. Jumurdas pag. 2007.- 2019. Paskaidrojuma raksts)

Slēgti. [Dobeles novada teritorijas plānojums 2013.-2025.gadam. Paskaidrojuma raksts. Projekts 79 2.5.7.1. tabula]
"Vecākie apbedījumi varētu būt no 18gs beigām. Puspamesti kapi." [https://timenote.info/lv/Dobele-Sarkankroga-kapi], skatīts 2.06.2021.

Slēgti. [Dobeles novada teritorijas plānojums 2013.-2025.gadam Paskaidrojuma raksts Projekts 79. 2.5.7.1. tabula. Dobeles novada kapsētas. skatīts 29.06.2021.
"Pilnībā pamesti un izdemolēti kapi, bez neviena salasāma apbedījuma." [Kapsētu saraksts // https://timenote.info/lv/], skatīts 29.06.2021.

"Glabā ļoti reti." [Dobeles novada teritorijas plānojums 2013.-2025.gadam.
Paskaidrojuma raksts Projekts 79. 2.5.7.1. tabula. Dobeles novada kapsētas. skatīts 29.06.2021.

Par pamatnosaukumu izvēlēts nosaukums Goliševas baznīcas kapi, jo šis nosaukums raksturo ģeogr. objekta novietojumu. Turklāt abi Goliševā esošie kapi ir pareizticīgo kapi (Z. Cekula).